Veszprémi Városi Bíróság 
9.P.20.058/2012/8/I.

A Veszprémi Városi Bíróság I.r. és II.r. felperesi képviselő neve (I.r. és II.r. felperesi képviselő címe) ügyvéd által képviselt I.r. felperes neve (I.r. felperes címe.) I. r., II.r. felperes neve (II.r. felperes címe) II. r. felpereseknek -  alperesi képviselő neve (alperesi képviselő címe) ügyvéd által képviselt alperes neve (alperes címe) alperes ellen közgyűlési határozat érvénytelenségének megállapítása iránt indított perében meghozta az alábbi

í t é l e t e t :

A bíróság  a keresetet   e l u t a s í t j a .

A bíróság    k ö t e l e z i   felpereseket, hogy egyetemlegesen fizessenek meg alperesnek 15.000,- (tizenötezer) Ft perköltséget.

Az ítélet ellen a kézbesítéstől számított 15 napon belül a Veszprémi Törvényszékhez címzett, de a Veszprémi Városi Bíróságon 3 példányban benyújtott fellebbezéssel lehet élni.

A másodfokú bíróság az ítélet ellen irányuló fellebbezést tárgyaláson kívül bírálhatja el,  ha   a fellebbezés csak a kamatfizetésre, a perköltség viselésére, vagy összegére, illetve meg nem fizetett illeték, vagy az állam által előlegezett költség megfizetésére vonatkozik, a fellebbezés csak az előzetes végrehajthatósággal, a teljesítési határidővel, vagy a részletfizetés engedélyezésével kapcsolatos, illetőleg az csak az ítélet indokolása ellen irányul, ezen esetekben felek tárgyalás tartását kérhetik, míg felek közös kérelme alapján a fellebbezés tárgyaláson kívüli elbírálása kérhető.

I n d o k o l á s :

A bíróság a bizonyítási eljárás iratanyaga - a keresetlevél és annak mellékletei, felperes 2., 4. sorszámú, valamint 3. sorszámú előkészítő irata, valamint felperesi és alperesi képviselők 8. sorszámú tárgyalási jegyzőkönyvbe foglalt előadása - alapján az alábbi

t é n y á l l á s t 

állapította meg:

I. és II. r. felperesek az alperesi társasház tulajdonostársai.

Az alperesi társasház 2011. november 11. napján közgyűlést tartott, mely közgyűlésre a meghívót felperesek részére is kézbesítette. A közgyűlési meghívó tartalmazta a napirendi pontokat, valamint a meghívó mellékleteként megküldésre került a 2007-2010-es évekre vonatkozó beszámoló. 

A 2011. november 11. napján megtartott közgyűlésen 2011/15. sorszámú határozattal a közgyűlés a meghívó mellékletében megküldött  beszámolót  66,18 % igen, 6,24 % nem, és 7,21 % tartózkodás mellett megszavazta.

Felperesek a közgyűlésen jelen voltak, a határozatról értesültek, illetőleg azt postai úton is megkapták.

Felperesek 2012. január 11. napján a bírósághoz érkezett keresetlevélben kérték a 2011/15. sz. közgyűlési határozat érvénytelenségének megállapítását.

A keresetlevélhez csatolt boríték tanúsága szerint felperesi képviselő a keresetlevelet a 1.sz. üzlet neve és címe található postahivatalban 2012. január 07. napján  18 óra 46 perckor adta postára,. Felperesi képviselő az 5. sorszámú előkészítő irathoz csatolta továbbá a keresetlevél ajánlott levélként történő feladását igazoló könyvelt küldemény feladóvevényét. 

Felperesek keresetükben kérték a 2011. november 11. napján hozott 2011/15. sorszámú közgyűlési határozat érvénytelenségének megállapítását, arra hivatkozással, hogy az a kisebbség jogos érdekeit lényegesen sérti, illetőleg jogszabályba, a társasház alapító okiratába és szervezeti működési szabályzatába ütközik.

Alperes ellenkérelmében a Pp. 157. § a.) pontja alapján a Pp. 130. § (1) bek. h.) pontjára történő utalással kérte a per megszüntetését, álláspontja szerint ugyanis a bíróságnak a keresetlevelet idézés kibocsátása nélkül el kellett volna utasítani, tekintettel arra, hogy a külön jogszabályban a keresetindításra megállapított  60 napos határidőt felperesek elmulasztották.

Felperes a határidő elévülési jellegére, illetőleg ennek kapcsán az elévülés nyugvására hivatkozott, arra tekintettel, hogy a lejárati határnapot megelőzően 4 nappal elsőbbségi ajánlott levélben a keresetlevelet postára adta, azonban a posta mulasztása miatt - mivel az erre vonatkozó rovatok nem voltak kitöltve -  késve érkezett meg a bíróságra. Álláspontja szerint a postára adással az elévülés megszakadt. Ezt követően a 2012. február 24. napján alperesi társasház közgyűlésének napján szereztek tudomást arról, hogy a bíróságra határidőben a kérelem nem érkezett meg, majd 2012. február 27-én ismételten benyújtották a keresetlevelet, így a határidő nem telt el.

Hivatkoztak továbbá e körben felperesek arra, hogy a 60 napos határidő nagy részének elteltét az alperesi társasház működésében fennálló 4 éves mulasztás indokolta, figyelemmel arra, hogy az ezen  időszak  alatt keletkezett anyagok feldolgozása hosszasabb időt vett igénybe, ez hátráltatta a keresetlevél megírását és benyújtását.

Felperes keresete az alábbiak szerint megalapozatlan:

A társasházakról szóló 2003. évi CXXXIII. törvény (Ttv.) 42. § (1) bek. szerint ha a közgyűlés határozata jogszabály vagy az alapító okirat, illetőleg a szervezeti-működési szabályzat rendelkezését sérti, vagy a kisebbség jogos érdekeinek lényeges sérelmével jár, bármely tulajdonostárs keresettel kérheti a bíróságtól a határozat érvénytelenségének megállapítását a határozat meghozatalától számított hatvan napon belül. 

Alperes e körben hivatkozott arra, hogy a 60 napos határidő jogvesztő jellegű, a bíróságnak a Pp. 130. § (1) bek. h.) pontja alapján a keresetlevelet idézés kibocsátása nélkül el kellett volna utasítania, illetőleg a keresetlevél kibocsátását követően a pert a Pp. 157. § a.) pontja értelmében megszüntetni.

A bíróság álláspontja szerint felperes a 4. sorszámú előkészítő iratában helyesen hivatkozott arra, hogy a fenti jogszabály által előírt 60 napos határidő nem jogvesztő, hanem elévülési jellegű. A törvény eredeti szövege szerint a 60 napos perindítási határidő elmulasztása jogvesztéssel járt, időközben azonban az Alkotmánybíróság 3/2006. (II.08.) AB. határozatával megsemmisítette a Ttv. 42. § (1) bekezdésének a határidő jogvesztő jellegét deklaráló második mondatát, így a 60 napos igényérvényesítési határidő elévülési határidőnek tekintendő.

A 4/2003. számú Polgári Jogegységi határozat szerint, ha a keresetlevél késedelmes benyújtása nem vezet jogvesztésre, és a jogszabály a mulasztás orvoslására nem ír elő igazolást, a mulasztás jogkövetkezményéről az ellenérdekű fél elévülési kifogása alapján az ügy érdemében hozott ítéletben kell dönteni. Az időmúlás a követelés elévülésére vezet, az elévült követelést bírósági úton érvényesíteni nem lehet (Ptk. 325. § (1) bek.), e rendelkezés azonban nem létesít perakadályt, mivel a Pp. 130. § (1) bek. f.) pont értelmében az elévülés nem vezethet a keresetlevél idézés kibocsátása nélküli elutasítására. 

Tekintettel az elévülési jellegű határidőre a megtámadási keresetnek legkésőbb a határidő utolsó napján, ha az munkaszüneti nap, a következő napon a bírósághoz meg kell érkeznie.

A Pp. 103. § (1) bek. alapján a határidőket napok, hónapok vagy évek szerint kell számítani. A (2) bek. szerint a napokban megállapított határidőbe a kezdőnap nem számít bele. Kezdőnap az a nap, amelyre a határidő megkezdésére okot adó cselekmény vagy egyéb körülmény (pl. kézbesítés, kihirdetés) esik.

Jelen perben a felperes által a keresetlevélhez csatolt iratok alapján alperesi társasház 2011. november 11. napján tartott közgyűlést, így a megtámadási határidő másnap, azaz 2011. november 12. napján vette kezdetét és a 60. napon, vagyis 2012. január 10. napján telt le, vagyis felperes keresetének legkésőbb ezen a napon, a hivatali idő végéig meg kellett volna érkeznie a bírósághoz, figyelemmel a Pp. 103. § (5)  bek. foglalt rendelkezésekre, miszerint
a határidő az utolsó nap végével jár le, a bírósághoz intézett beadvány előterjesztésére és a bíróság előtt teljesítendő cselekményre megállapított határidő azonban már a hivatali idő végével lejár.

Felperesi képviselő az általa csatolt könyvelt küldemény feladóvevénye alapján 2012. január 07. napján 18 óra 46 perckor adta a keresetlevelet postára, amely a bírósághoz 2012. január 11. napján érkezett meg az érkeztető bélyegző tanúsága szerint. 

Figyelemmel az Alkotmánybíróság fent hivatkozott határozatára, a 60 napos igényérvényesítési határidő tehát elévülési határidőnek tekintendő. A Ptk. 326. § (1) bek. alapján az elévülés akkor kezdődik, amikor a követelés esedékessé vált. A (2) bek. szerint ha a követelést a jogosult menthető okból nem tudja érvényesíteni, az akadály megszűnésétől számított egy éven belül - egyéves vagy ennél rövidebb elévülési idő esetében pedig három hónapon belül - a követelés akkor is érvényesíthető, ha az elévülési idő már eltelt, vagy abból egy évnél, illetőleg három hónapnál kevesebb van hátra. Ez azt jelenti, hogy a tulajdonostárs a 60 napos perindítási határidő elteltét követő három hónapon belül pert indíthat, ha igazolni tudja, hogy a 60 napos határidőn belül nem volt abban a helyzetben, hogy a közgyűlési határozat érvénytelenítése iránt pert indítson.

A Ptk. fent hivatkozott rendelkezése nem sorolja fel a jogérvényesítésnek azokat az akadályait, amelyek az elévülés nyugvására vezetnek, hanem azt mondja ki, hogy az elévülés nyugvását idézi elő minden olyan esemény, amely miatt a jogosult követelését menthető okból nem tudja érvényesíteni. A bíróságnak ezért az eset egyedi körülményeinek mérlegelésével kell meghatározni azt, hogy az elévülés nyugvása bekövetkezett-e avagy sem. 

Felperes védekezése a menthetőség körében kettős irányú volt. Egyrészt hivatkozott arra, hogy a társasház 4 éves mulasztása hátráltatta a keresetlevél megírását és benyújtását, tekintettel arra, hogy a szükséges okiratok nem álltak a felperesek rendelkezésére, éppen alperes mulasztására visszavezethető okokból. Hivatkozott arra, hogy a bíróság felhívására is csak aláírás nélküli, nem a formai előírásoknak megfelelő alapító okiratot tudott csatolni.

A bíróság felperesek fenti védekezését az elévülés nyugvása körében nem tudta értékelni, tekintettel arra, hogy felperesek a közgyűlési meghívót kézhez vették, a közgyűlésen jelen voltak, a határozatot a közgyűlésen kihirdették, arról felperesek aznap értesültek,  majd később - felperesi képviselő előadása alapján - azt részükre megküldték. A keresetlevél mellékleteként felperesi képviselő a meghívót, amely ily módon rendelkezésére állt, csatolta,  a meghívó mellékletét képező 2007-es, 2008-as, 2009-es, illetőleg 2010-es évi beszámolóval együtt. A bíróság ezt követően felperesi képviselőt hiánypótlásra szólította fel, aki csatolta a közgyűlési határozatokat is tartalmazó 2011. november 11-ei közgyűlési jegyzőkönyvet, benne a sérelmezett határozattal, illetőleg a Társasház Alapító Okiratát. A keresetlevél 60 napon belüli benyújtásának tehát az alapító okirat beszerzése, illetőleg a felperesi képviselő által hivatkozott fenti körülmények nem voltak előfeltételei, azt a felperesi képviselő ezen okiratok hiányában benyújthatta volna, mint ahogy az iratok tanúsága alapján ezt meg is tette.

Felperesi képviselő hivatkozott másrészt arra, hogy a keresetlevelet időben, elsőbbségi ajánlott küldeményként postára adta, az azonban csak a postára adást követő 4 nap múlva érkezett  a Veszprémi Városi Bírósághoz, e körben  a postát mulasztás terheli, tekintettel arra, hogy a feladáskor a megfelelő rovat nem lett a küldemény feladóvevényén megjelölve. A lejárati határidő előtti postára adással felperesi képviselő  azonban úgy járt el,  ahogy az az adott helyzetben általában elvárható. 

A felperes által a keresetlevélhez csatolt " könyvelt küldemény feladóvevény"-éből nem tűnik ki, hogy felperesi képviselő elsőbbségi levélként adta a keresetlevelet  postára, ezt felperesi képviselő állította, de nem bizonyította.

A bíróság megítélése szerint azonban nincs jelentősége annak, hogy felperesi képviselő ajánlott vagy elsőbbségi ajánlott levélként adta postára a keresetlevelet,  az alábbiak miatt:
A bélyegzőből megállapíthatóan felperesi képviselő 2012. január 07. napján 18 óra 46 perckor adta postára a küldeményt. A postára adás napja szombati nap volt, az esti órákban. Köztudomású tény, hogy szombat-vasárnapi napokon a postai feldolgozás, illetőleg szolgáltatás szünetel, így a postai szolgáltatónak legközelebb hétfőn volt lehetősége arra, hogy a küldeményeket osztályozza, illetőleg feldolgozza.

A postai szolgáltatások ellátásáról és minőségi követelményeiről szóló 79/2004. (IV. 19.) Korm. rendelet 44. § (3) bek. a.) pontja alapján belföldi forgalomban az egyetemes postai szolgáltatás esetében a levélküldemények legalább 85%-át a feladást követő munkanap, legalább 97%-át a feladást követő harmadik munkanap végéig kézbesíteni kell, vagy meg kell kísérelni a kézbesítését. 

A Magyar Posta Küldeményforgalmi Üzletszabályzata  szerint az elsőbbségi levél olyan külön jelzéssel elsőbbségi/prioritaire/ jelzővel ellátott levélküldemény, amelyre a posta felvételtől a kézbesítésig garantáltan elsőbbségi kezelést biztosít. Ez  azonban nem jelenti azt, hogy garantált kézbesítési idejű. Az Üzletszabályzat 6.2.1. pontja tartalmazza a garantált kézbesítési idejű küldeményeket, a felperesi képviselő által postára adott ajánlott levél és az elsőbbségi ajánlott levél nem tartozik ezek közé.

A felperesi képviselő a kimentés körében hivatkozott arra, hogy elsőbbségi levélként adta postára a kézbesítendő iratot, azonban az általa a 4. sorszámú irathoz csatolt "könyvelt küldemény feladóvevény" elnevezésű másolaton erre utaló jelzés nem szerepel, e körben felperesi képviselő a posta mulasztására hivatkozott.

Felperesi képviselő ezen védekezése a bíróság megítélése szerint nem helytálló, a bíróság osztotta alperesi képviselő azon véleményét, miszerint a felperes, mint ügyvéd minden bizonnyal rendszeresen postai szolgáltatást vesz igénybe, a postai szolgáltató az ügyfél által pontosan kitöltött adatok alapján köteles a szolgáltatási szerződésben foglaltaknak eleget tenni.

A bíróság osztotta alperesi képviselő álláspontját abban is, hogy a felperesi képviselőnek - aki veszprémi székhelyű ügyvéd - lehetősége lett volna akár a felperesek személyében, akár más megbízott személyében az iratot személyesen a bírósághoz határidőben eljuttatni.

A fent kifejtettek értelmében felperesi képviselő nem valószínűsített olyan menthető okot, amely az elévülés nyugvására vezetett volna.

Felperesek pervesztesek lettek, ezért a Pp. 51. § a.) pontja alapján egyetemlegesen kötelesek a Pp. 75. § (1) bek. meghatározott perköltségek viselésére, a Pp. 78. § (1) bek. alapján.

A bíróság a  bíróság által megállapítható ügyvédi költségekről szóló 32/2003. (VIII. 22.)    IM. rendelet 3.§. (3)bek. alapján állapította meg alperesi képviselő munkadíját, figyelemmel 1óra tárgyalási jelenlétre, az általa benyújtott előkészítő iratra, melyet minden bizonnyal az ügyfelével való konzultáció előzött meg.

A fellebbezésre vonatkozó rendelkezés a Pp. 233. § (1), illetőleg 256./A. §-ain alapul.

V e s z p r é m ,  2012. március 29.

								dr. Birkás Gabriella s.k.
									bíró