Kfv.IV.37.014/2007/5.szám

A Magyar Köztársaság Legfelsőbb Bírósága a dr. Czifra Károly ügyvéd által képviselt N. F. Sz. felperesnek a Jász-Nagykun-Szolnok Megyei Földhivatal alperes ellen ingatlan-nyilvántartási határozat bírósági felülvizsgálata iránt indított perben a Jász-Nagykun-Szolnok Megyei Bíróság 12.K.27.221/2006/3. számú jogerős ítélete ellen a felperes részéről 4. sorszám alatt előterjesztett felülvizsgálati kérelem elbírálása folytán az alulírott napon megtartott tárgyaláson meghozta az alábbi

í t é l e t e t :

A Legfelsőbb Bíróság a Jász-Nagykun-Szolnok Megyei Bíróság 12.K.27.221/2006/3. számú ítéletét hatályában fenntartja.

Kötelezi a Legfelsőbb Bíróság a felperest, hogy 15 nap alatt fizessen meg az alperesnek 10.000 /tízezer/ forint felülvizsgálati eljárási költséget.

Az ítélet ellen további felülvizsgálatnak nincs helye.

I n d o k o l á s

A felperes kérelmet nyújtott be az elsőfokú földhivatalhoz 454 ingatlant érintően - a K. Állami Gazdaság, illetve a T. Állami Gazdaság nevére szóló kezelői jog törlésére, valamint a felperes - mint tulajdonosi jogot gyakorló szervezet - feltüntetésére.

Az elsőfokú földhivatal határozatában a felperes kérelmét elutasította.

A felperes fellebbezése folytán eljárt alperes 2006. június 8-án kelt határozatával az elsőfokú földhivatal határozatait - a perbeni részében - helybenhagyta.

A felperes keresetében a törlési, illetve bejegyzési kérelem teljesítését, és az alperes határozatának megváltoztatását kérte.

A Jász-Nagykun-Szolnok Megyei Bíróság jogerős ítéletében a felperes keresetét elutasította.
Az ítélet indokolása szerint nincs olyan egyértelmű jogszabályi előírás, amely a bejegyzett kezelői jog megszűnéséről rendelkezne, ennek hiányában pedig az ingatlan-nyilvántartásról szóló 1997. évi CXLI. törvény /a továbbiakban: Inytv./ 8. §-a és 29. §-a értelmében a kérelem teljesítéséhez olyan okirat benyújtása szükséges, amely a bejegyzés tárgyát képező jog, illetve tény keletkezését, módosulását, megszűnését igazolja, és tartalmazza a bejegyzést megengedő nyilatkozatot az ingatlan-nyilvántartásba bejegyzett jogosult részéről is. 

A megyei bíróság hangsúlyozta, hogy az ingatlan-nyilvántartásba bejegyzett kezelői jog és a felperes által bejegyezni kért vagyonkezelői jog tartalmában hasonló jellegű, egymást kizáró jog, ezért egyidejű feltüntetésük az ingatlan-nyilvántartásban nem lehetséges. A bejegyzett kezelői jog törlése nélkül a felperes vagyonkezelői joga nem jegyezhető be. 
Miután a felperes a kezelői jog megszűnésére vonatkozó jogszabályhelyet nem jelölt meg, illetve bejegyzésre - az Inytv. 29. §-a szerint - alkalmas okiratot nem csatolt, a földhivatal jogszerűen döntött kérelme elutasításáról.

A jogerős ítélet ellen a felperes terjesztett elő felülvizsgálati kérelmet, amelyben annak megváltoztatását és a bejegyzési kérelemnek helyt adó döntés meghozatalát kérte. 
Másodlagosan a jogerős ítélet hatályon kívül helyezését, és a megyei bíróság új eljárásra és új határozat hozatalára utasítását kérte.

A felperes felülvizsgálati kérelmét a Pp. 213. § /1/ bekezdésére, a nemzeti  földalapról  szóló  2001. évi  CXVI. törvény /a továbbiakban: Nfa. tv./ 1. § /1/ bekezdésére, 3. § /1/ és /2/ bekezdésére, 6. és 7. §-ára, valamint  az  államháztartásról  szóló  1992.  évi  XXXVIII. törvény /a továbbiakban: Áht. / 104. § /1/ bekezdésére, 106. § /1/ és /3/ bekezdésére, 109/F. § /2/ bekezdés b/ pontjára, 109/G. § /2/ bekezdésére, továbbá az Inytv. 27. § /3/ bekezdésére, 29. §-ára és 54. § /1/ bekezdésére alapozta. 
Hangsúlyozta, hogy a bejegyzett kezelői jog jogosultja  jogutódlással megszűnt, a jogutód mezőgazdasági rt. pedig - az Nfa. hivatkozott rendelkezései értelmében - a vagyonkezelői jogot csak a felperessel kötendő szerződés alapján szerezheti meg. Állította, hogy a jogutódot pusztán a jogutódlás tényénél fogva nem lehet vagyonkezelőnek tekinteni. 
Sérelmezte, hogy a földhivatal nem döntött az állami gazdaságok kezelői jogának törléséről, illetve kifogásolta, hogy sem az alperes, sem a megyei bíróság nem adott számot arról, hogy 6 kisújszállási ingatlan tekintetben miért látta lehetségesnek a kérelem teljesítését. 

Az alperes ellenkérelmében a jogerős ítélet hatályában való fenntartását kérte.

A felülvizsgálati kérelem nem alapos.

Az Inytv. 8. §-a értelmében az ingatlan-nyilvántartásban jog bejegyzésére - ha e törvény másként nem rendelkezik - csak az e törvényben meghatározott okirat, vagy jogerős hatósági, illetve bírósági határozat alapján kerülhet sor /az okirat elve/.
Az Inytv. 29. §-a kimondja, hogy jogok bejegyzésének - ha törvény másként nem rendelkezik - olyan közokirat, teljes bizonyító erejű magánokirat, vagy ezeknek közjegyző által hitelesített másolata alapján van helye, amely a bejegyzés tárgyát képező jog vagy tény keletkezését, módosulását, illetve megszűnését igazolja; továbbá tartalmazza a bejegyzést megengedő nyilatkozatot, az ingatlan-nyilvántartásba bejegyzett jogosult részéről.
Bejegyzés alapjául szolgálhat a bíróság ítélete, illetőleg a hatóság határozata, ha bejegyezhető jogra és tényre vonatkozik (Inytv. 30. § /1/ bekezdése).
Az Inytv. idézett 29. §-ából következően a jog bejegyzésének alapjául szolgáló okirat csak törvény eltérő rendelkezése esetén mellőzhető.
A felperes az elsőfokú földhivatalhoz benyújtott bejegyzési kérelmében arra hivatkozott, hogy a K. Mezőgazdasági Rt. jogelődjének kezelői joga a törvény erejénél fogva szűnt meg.
Az alperes ellenkérelmében helyesen hivatkozott arra, hogy nincs olyan egyértelmű jogszabályi előírás, amely a bejegyzett kezelői jog megszűnéséről rendelkezne. Az Áht. módosításáról szóló 1995. évi CV. törvény 115. § /4/ bekezdés b/ pontjában anélkül helyezte hatályon kívül az Ftv. 82-87. §-át, hogy a kezelői jog megszűnéséről rendelkezett volna. Az e törvényhelyhez fűzött törvényi indokolás sem tesz említést olyan jogalkotói szándékról, amely a kezelői jog megszűnésére irányult volna.
Az Nfa. tv. 6. § /1/ bekezdés b/ pontja csak olyan állami tulajdonú termőföldet utal a Nemzeti Földalap vagyoni körébe, amelynek nincs vagyonkezelője, vagy annak kiléte nem állapítható meg.

A Legfelsőbb Bíróság eseti döntésében (BH 2005/38.) rámutatott arra, hogy tartós földhasználati joggal terhelt ingatlanra a Kincstári Vagyoni Igazgatóság egyoldalú kérelmére vagyonkezelői jog nem jegyezhető be. 
Az ítélet indokolásában kifejtette, hogy amennyiben a fennálló tartós földhasználati jog nem szűnt meg, a vagyonkezelői jog az ingatlan-nyilvántartásba nem jegyezhető be. A tartós földhasználati jog ugyanis a jogok és kötelezettségek tekintetében a vagyonkezelői joghoz nagyon hasonló tartalmú, ezért a két jog együttes ingatlan-nyilvántartási bejegyzésére nincs lehetőség.

Az Ftv. hatályon kívül helyezett 82-87. §-ából kitűnik, hogy a kezelőt megillették a tulajdonos jogai, és terhelték a tulajdonos kötelezettségei. Ugyanígy az Áht. 109/G. § /1/ bekezdése is kimondja, hogy a vagyonkezelői jog jogosultját a tulajdonos jogai illetik meg, és a tulajdonos kötelezettségei terhelik.
A kezelői és a vagyonkezelői jog tehát - hasonlóan a földhasználati joghoz - tartalmában hasonló jellegű, egymást kizáró jog, ezért egyidejű feltüntetésük az ingatlan-nyilvántartásban nem lehetséges; az állami gazdaságok kezelői jogának törlése nélkül tehát a felperes vagyonkezelői joga nem jegyezhető be. 

A felülvizsgálati kérelemben előadottakkal ellentétben az a körülmény, hogy az ingatlan-nyilvántartásba bejegyzett kezelő állami gazdaság nem szűnt meg jogutód nélkül, azt a kötelezettséget rója a felperesre, hogy az Inytv. 29. §-a értelmében bejegyzési kérelméhez az ingatlan-nyilvántartásba bejegyzett jogosult jogutódjának bejegyzési engedélyét csatolja; ennek hiányában a kezelői jog törlése és a felperesi vagyonkezelői jog bejegyzése az ingatlan-nyilvántartásba nem történhet meg.
A per érdeme szempontjából tehát nincs jelentősége annak, hogy a tulajdoni lapon a kezelői jog jogosultjaként a már nem létező, átalakulással megszűnt állami gazdaság szerepel; ugyanakkor a jogosult személyben jogutódlással bekövetkezett változás átvezetése az átalakulást igazoló cégbírósági okirat alapján megtörténhet.

A Legfelsőbb Bíróság a felülvizsgálati kérelemben előadottakra figyelemmel hangsúlyozza, hogy bár a körzeti földhivatal határozatainak rendelkező részében valóban nem utasította el a kezelői jog törlésére irányuló kérelmet, indokolásában kifejtette, hogy bejegyezhető okirat hiányában arra nem látott lehetőséget. Egyúttal az azzal összefüggésben előterjesztett, a vagyonkezelői jog bejegyzésére irányuló kérelmet szabályosan elutasította. Ezért a Legfelsőbb Bíróság a fenti mulasztást nem találta olyan súlyúnak, amely a döntés érdemére kihatna, így a jogerős ítéletet e körben is hatályában fenntartotta.
Miután a felperes keresetében nem támadta a 6 k-i ingatlan tárgyában az alperesi határozatot, erre a felülvizsgálati eljárás sem terjedhet ki (EBH 2002/653.).

A kifejtettekre figyelemmel a Legfelsőbb Bíróság a jogerős ítéletet - a fenti indokolásbeli változtatásokkal - a Pp. 275. § /3/ bekezdése alapján hatályában fenntartotta.

A Legfelsőbb Bíróság a Pp. 270. § /1/ bekezdése folytán alkalmazandó Pp. 78. § /1/ bekezdése alapján kötelezte a felperest az alperes felülvizsgálati perköltségének megfizetésére.

Budapest, 2007. november 14.       

Dr. Buzinkay Zoltán sk. tanácselnök, Dr. Darák Péter sk. előadó bíró, Dr. Fekete Ildikó sk. bíró

A kiadmány hiteléül:

tisztviselő