Pfv.V.20.592/2012/8.

 

A Kúria a dr. Zagyva Norbert István ügyvéd által képviselt felperesnek a I.r. és a dr. Takó Ibolya ügyvéd által képviselt II.r. alperes ellen jogalap nélküli gazdagodás visszatérítése iránt a Nyíregyházi Városi Bíróságon 5.P.22.227/2009. szám alatt folyamatban volt, és a Szabolcs-Szatmár-Bereg Megyei Bíróság 4.Pf.21.397/2011/4. számú ítéletével befejezett perében a felperes által előterjesztett felülvizsgálati kérelem folytán - tárgyaláson kívül - meghozta az alábbi
 
í t é l e t e t:
 
A Kúria a jogerős ítéletet hatályában fenntartja.
 
Kötelezi a felperest, hogy 15 nap alatt fizessen meg a II.r. alperes részére 50.000 (Ötvenezer) forint felülvizsgálati eljárási költséget.
 
Kötelezi a felperest, hogy fizessen meg az állam javára, felhívásra 174.000 (Egyszázhetvennégyezer) forint felülvizsgálati eljárási illetéket.
 
Ez ellen az ítélet ellen felülvizsgálatnak nincs helye.
 
I n d o k o l á s
 
Az alperesek között 2006. tavaszán vállalkozási szerződések jöttek létre a II.r. alperes tulajdonát képező családi kúria nyílászáróinak, párkánydeszkáinak és szúnyoghálóinak gyártására és beépítésére. A szerződések teljesítése során a megrendelő II.r. alperes helyszíni megbízottjaként a felperes járt el.
 
A Borsod-Abaúj-Zemplén Megyei Bíróság ... számú ítéletével a jelen per felperesét a II.r. alperes részére 1.740.000 forint és járulékai megfizetésére kötelezte. A határozat indokolása szerint a felperes a közte és a II.r. alperes között létrejött megbízási szerződés alapján átvett pénzösszeggel maradéktalanul nem számolt el a megbízó felé, illetve a pénzzel a megbízó utasításaitól eltérően rendelkezett.
 
A jogerős ítélet alapján a felperes 2009. április 24-én összesen 2.353.543 forintot utalt át a jelen per II.r. alperese részére.
 
A felperes módosított keresetében 1.740.000 forint és járulékai megfizetésére kérte az alpereseket vagylagosan kötelezni. Arra hivatkozott, hogy azt a pénzösszeget, amelynek megfizetésére őt az előzményi perben kötelezték, az alperesek közötti vállalkozási szerződések alapján elvégzett munka ellenértékeként adta át az I.r. alperes részére. Ha az I.r. alperes az 1.740.000 forintot jogosulatlanul vette át, úgy a jogalap nélküli gazdagodás szabályai szerint köteles azt visszatéríteni. Abban az esetben pedig, ha a kifizetésre jogszerűen, indokoltan került sor, a megbízó II.r. alperes a korábbi perben megalapozatlanul tartott igényt az érintett pénzösszeg visszafizetésére.
 
Az alperesek érdemi ellenkérelme a kereset elutasítására irányult.
 
Az elsőfokú bíróság ítéletében a II.r. alperest a felperes részére 1.740.000 forint és járulékai megfizetésére kötelezte, ezt meghaladóan a keresetet elutasította. A másodfokú bíróság azonban az elsőfokú ítélet fellebbezett rendelkezését megváltoztatta, és a II.r. alperessel szembeni keresetet is elutasította.
 
A jogerős ítélet indokolása szerint a jogalap nélküli gazdagodás szabályainak alkalmazására csak akkor kerülhet sor, ha a gazdagodó és a sérelmet szenvedett fél között más jogviszony nem áll fenn, illetve, ha a jogvita a felek fennálló jogviszonyára irányadó speciális szabályok szerint nem bírálható el. A felperes azonban nem jogalap nélkül, hanem a közte és a II.r. alperes között létrejött megbízási szerződés alapján vett át - többek között - 1.740.000 forintot a II.r. alperestől, és az átvett pénzösszeggel is e szerződés alapján kellett elszámolnia. Az előzményi perben az elszámolási kötelezettség nem megfelelő teljesítése miatt hozott jogerős ítélet alapján átadott pénzösszeg visszafizetését ezért a felperes a jogalap nélküli gazdagodás szabályaira hivatkozással megalapozottan nem követelheti. Mindezekre tekintettel a II.r. alperessel szembeni keresetet el kellett utasítani.
 
A jogerős ítélet ellen - annak hatályon kívül helyezése, és elsődlegesen az elsőfokú ítélet helybenhagyása, másodlagosan pedig a másodfokú bíróság új eljárásra és új határozat hozatalára utasítása iránt - a felperes élt felülvizsgálati kérelemmel.
 
Kifejtette, hogy a jogerős ítélet sérti a Ptk. 361. §-át. A szerződéses kapcsolat fennállása ugyanis a jogalap nélküli gazdagodás szabályainak alkalmazását nem minden esetben zárja ki. Ha a szerződés az alaptalan gazdagodás tényállására nem terjed ki, a jogalap nélküli gazdagodás bekövetkezésével a felek között az alapjogviszonytól független, önálló kötelmi jogviszony jön létre. Ennek megfelelően abban az esetben, ha a fennálló jogviszonyra vonatkozó szabályok alkalmazása során a felek közötti vagyoni egyensúly nem áll helyre, az indokolatlan vagyoni előny a Ptk. 361. §-ának alkalmazásával téríthető vissza. A lefolytatott szakértői bizonyítás eredményeként pedig megállapítható volt, hogy az általa átadott 1.740.000 forint az elvégzett munkára tekintettel megillette az I.r. alperest. Ezt az összeget ezért az előzményi perben a II.r. alperes tőle megalapozottan nem követelhette volna vissza.
 
A II.r. alperes felülvizsgálati ellenkérelme a jogerős ítélet hatályában való fenntartására irányult.
 
A felülvizsgálati kérelem nem alapos.
 
A Kúria a felülvizsgálati eljárás eredményeként megállapította, hogy a jogerős ítélet a felülvizsgálati kérelemben megjelölt okból nem jogszabálysértő.
 
A Ptk. 361 § (1) bekezdése kimondja, hogy az, aki másnak rovására jogalap nélkül jut vagyoni előnyhöz, köteles ezt az előnyt visszatéríteni.
 
A felperes azonban a rendelkezésre álló adatok szerint nem jogalap nélkül, hanem a Borsod-Abaúj-Zemplén Megyei Bíróság ... számú ítélete alapján fizetett meg a II.r. alperes részére 1.740.000 forintot és járulékait. Az előzményi ügyben hozott jogerős ítélet felülvizsgálatára pedig a jelen perben nem kerülhet sor; a korábbi ítéletben már elbírált jogot a felek a Pp. 229. § (1) bekezdése értelmében nem tehetik vitássá. Az ítélet marasztaló rendelkezése alapján átadott pénzösszeg visszafizetésére ezért a felperes a jogalap nélküli gazdagodás szabályaira hivatkozással sem tarthat igényt.
 
Mindezekre tekintettel a Kúria a jogerős ítéletet a Pp. 275. § (3) bekezdése alapján hatályában fenntartotta, és a felperest a Pp. 78. § (1) bekezdése értelmében a jogi képviselővel eljárt II.r. alperes felülvizsgálati eljárási költségének megfizetésére kötelezte.
 
Az illetékfeljegyzési joga folytán le nem rótt felülvizsgálati eljárási illetéket a 6/1986.(VI.26.) IM rendelet 13. § (2) bekezdése alapján a felperes köteles az állam javára, külön felhívásra megfizetni.

 
Budapest, 2013. április 11.

 
Dr. Bartal Géza s.k. a tanács elnöke, Dr. Farkas Attila s.k. előadó bíró, Dr. Rédei Anna s.k. bíró