8. K. 27264/2011/12.

A Környéki Törvényszék Ratkócai Richárd Ügyvédi Iroda dr. Ratkócai Richárd ügyvéd  által képvisel I. r.,  II. r. felperesnek,

Kecskés Ügyvédi Iroda dr. Kecskés Krisztián ügyvéd által képviselt  alperes ellen, 

közigazgatási határozat felülvizsgálata iránt indult perében, amely perbe az alperes pernyertességének előmozdítása érdekében dr. Szabó Gyöngyi ügyvéd által képviselt  beavatkozó beavatkozott az alulírott helyen és napon tárgyaláson meghozta az alábbi

Í T É L E T E T:

A bíróság a felperesek keresetét elutasítja.

A bíróság kötelezi a felpereseket, hogy fizessenek meg külön felhívásra egyetemlegesen 20.000,- (azaz: húszezer) Ft kereseti illetéket.

A bíróság kötelezi a felpereseket, hogy fizessenek meg az ítélet kézbesítésétől számított 15 napon belül az alperesnek 25.400,- (azaz: huszonötezer négyszáz) Ft, a beavatkozónak egyetemlegesen 38.100,- (azaz: harmincnyolcezer száz) Ft ügyvédi munkadíjból álló perköltséget.

Az ítélet ellen fellebbezésnek nincs helye.

I N D O K O L Á S:

A bíróság a felek nyilatkozata és a közigazgatási ügy iratai alapján az alábbi tényállást állapította meg.

Az I. r. felperes, és a beavatkozó 2007. március 9. napján keretbiztosítéki jelzálogszerződés ingatlanra, zálogszerződés (a továbbiakban: zálogszerződés) elnevezésű szerződést kötött. 

A zálogszerződés 1.1. pontja rögzítette, hogy a felek megállapították, hogy a beavatkozó, mint lízingbe adó és a Kft., mint lízingbe vevő között üzleti kapcsolat áll fenn, amely során a felek különböző jogviszonyokat hoznak létre, illetve alapítottak. E jogviszonyok (jogcímek) a hitelintézetekről és pénzügyi vállalkozásokról szóló 1996. évi CXII. törvényben szabályozott pénzügyi szolgáltatás tárgyában létrejött és a jövőben létrejövő pénzkölcsön szerződés, illetve pénzügyi lízing szerződés által alapított pénzügyi lízing jogviszonyok. Az említett üzleti kapcsolat és a jogviszonyok alapján a Kft. lízingbe vevőt a zálogjogosult beavatkozóval szemben fizetési kötelezettségek terhelik, illetve a jövőben terhelhetik. A fizetési kötelezettségek esedékességét az egyes jogviszonyokra kötött megállapodások tartalmazzák. A zálogszerződés 1.2. pontja rögzítette, hogy a felek megállapították, hogy az 1.1. pontban meghatározott jogviszonyból eredő követelések biztosítására terjed ki a jelen zálogszerződéssel alapított keretbiztosítéki jelzálogjog. A zálogszerződés 2. pontja szerint a felek a zálogszerződés megkötésével és keretbiztosítéki jelzálogjognak ingatlan-nyilvántartásba való bejegyzésével a -  Kft. lízingbe vevőnek – a beavatkozó zálogjogosulttal szemben fennálló, a zálogszerződés 1.2. pontjában konkrétan megjelölt, valamint az 1.1. pont szerinti jogviszonyokból eredő kötelezettségei teljesítésének biztosítására – keretbiztosítéki jelzálogjogot alapítanak a beavatkozó javára 540.000.000,- Ft, mint kielégítés legmagasabb összege erejéig a Földhivatal által vezetett ingatlan-nyilvántartásban  hrsz alatt nyilvántartott 1953 m2 területű ingatlanon, - ideértve az arra épített valamennyi felépítményt is, - a zálogjogosult beavatkozó javára első zálogjogi ranghelyen. A zálogszerződésre alapított keretbiztosítéki jelzálogjog kiterjed a zálogtárggyal jelenleg, vagy jövőben alkotórészi kapcsolatban álló, illetve kapcsolatba kerülő minden dologra függetlenül attól, hogy azok az ingatlan-nyilvántartásban feltüntetésre kerültek, illetve kerülnek-e. A felek rögzítették, hogy az ingatlan beépített területként  kizárólagos tulajdonát képezi, amelyre Város Önkormányzata Polgármesteri Hivatala Jegyzője számon 2006. március 24. napján kelt, 2006. szeptember 2. napján jogerőre emelkedett építési engedélye alapján családi házat építenek, amely mindkét zálogkötelezett közös 1/2-1/2 arányú tulajdonát képezi. A felek kifejezett akarata, hogy a családi házra, mint felépítményre is kiterjedjen a jelen szerződés szerinti zálogjog. A zálogszerződést az I. r. felperes, mint zálogkötelezett aláírta. 

A beavatkozó 2007. március 21. napján  számon kérelmet nyújtott be a  Földhivatalhoz keretbiztosítéki jelzálogjog bejegyzése iránt 540.000.000,- Ft, mint kielégítés legmagasabb összege erejéig első ranghelyre a zálogszerződés alapján. A  Földhivatal 2007. március 26. napján kelt  számú határozatával a budajenői hrsz-ú ingatlanra a zálogszerződés alapján III/3. sorszámon a beavatkozó javára keretbiztosítéki jelzálogjogot jegyzett be az ingatlan-nyilvántartásba 540.000.000,- Ft kölcsön erejéig első zálogjogi ranghelyen. 

A beavatkozó 2011. április 13. napján kérelmet nyújtott be a Földhivatalhoz, amelyben a számú határozat kiegészítését kérte az ingatlan-nyilvántartásról szóló 1997. évi CXLI. törvény (a továbbiakban: Inytv.) 54. §-ának (1) bekezdése alapján. A beavatkozó arra hivatkozott, hogy a Ptk. 263. §-ának (1) bekezdése szerint, ha a felek olyan követeléseket biztosítanak jelzálogjoggal, amelyek a zálogszerződésben meghatározott jogviszonyból, vagy jogcímén keletkeznek, illetve keletkezhetnek, a bejegyzésnek a jogviszonyt, vagy jogcímet és azt a legmagasabb összeget is tartalmaznia kell, amelyen belül a zálogjogosult a zálogtárgyból kielégítést kereshet. (keretbiztosítéki jelzálogjog)

A beavatkozó előadta, hogy az Inytv. végrehajtásáról szóló 109/1999. (XII. 29.) FVM. rendelet (a továbbiakban: Inytv.Vhr.) 19. §-ának (2) bekezdése szerint, ha meghatározott jogviszonyból, vagy jogcímen keletkező követelések biztosítása céljából kérik a jelzálogjog bejegyzését, a jelzálogjogot keretbiztosítéki jelzálogjogként megjelölve kell bejegyezni. A bejegyzésben fel kell tüntetni a jogviszonyt, vagy jogcímet, valamint azt a legmagasabb összeget, amelyen belül a keretbiztosítéki jelzálogjog e követeléseket biztosítja. Mivel a számon történt bejegyzések a szerződésben megjelölt jogcímet nem tartalmazzák, ezért a beavatkozó a határozat kiegészítését kérte olyan módon, hogy a keretbiztosítéki jelzálogjog pénzügyi lízing jogviszonyokból eredő követelések biztosítására szolgál. 

A Földhivatal 2011. május 10. napján kelt  számú határozatával a beavatkozó kérelmét elutasította arra hivatkozva, hogy az Inytv. 26. §-ának (6) bekezdése alapján, figyelemmel az Inytv. 32.§-ának (3) bekezdésében és 8. §-ában foglaltakra nem csatolta a kiegészítés alapjául szolgáló eredeti okiratot. 

A beavatkozó fellebbezést nyújtott be a számú határozat ellen, amelyben a határozat megváltoztatását kérte arra hivatkozva, hogy a bejegyzés alapjául szolgáló jelzálogszerződést 2007. március 21. napján benyújtotta a földhivatalhoz, annak tárgyában keletkezett a kiegészíteni, illetve kijavítani kért számú határozat. A kérelem nem új bejegyzésre irányult, hanem a helytelen bejegyzés korrigálására, figyelemmel arra, hogy a bejegyzés nem felel meg a Ptk. 263. §-ának (1) bekezdésében és a Vhr. 19. §-ának (2) bekezdésében foglaltaknak.

A felperesek a beavatkozó kérelmének elutasítását kérték. Arra hivatkoztak, hogy a közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló 2004. évi CXL. törvény a továbbiakban: Ket.) 81/B. §-ának (2) bekezdésének a) pontjában meghatározott határidő a határozat kiegészítésére eltelt. A Ket. 81/B. §-ának (2) bekezdésének d) pontja és az Inytv. 54. §-ának (2) bekezdése szerint a döntés kiegészítésének nincs helye akkor sem, ha jóhiszeműen szerzett és gyakorolt jogot sértene. A határozat kiegészítésének akkor lenne helye, amennyiben a II. r. felperes jóhiszeműen szerzett és gyakorolt jogát nem sértené, illetve ahhoz hozzájárult volna mint tulajdonostárs. A határozat kiegészítéséhez a beavatkozó a II. r. felperes hozzájárulását nem kérte. A határozat kiegészítéséhez szükséges az I. r. felperes hozzájárulása is, mivel a Városi Bíróság megkeresése alapján a  Földhivatal  számon perindítás tényét jegyezte fel az ingatlanra az I. r. felperes és alperes ellen  számon folyamatban lévő házassági perre tekintettel. 

Az alperes 2011. augusztus 21. napján kelt  számú határozatával a  Földhivatal számú határozatát megváltoztatta, elrendelte a hrsz-ú ingatlan tulajdoni lapján III/3. sorszám alatti keretbiztosítéki jelzálogjog bejegyzéséből a „kölcsön” szövegrész törlését és a bejegyzés kiegészítését az alábbi megjegyzéssel: a Zrt. és a Kft. (személyes adós) közötti pénzügyi lízing jogviszonyok biztosítására szolgál. Az alperes a határozat indokolásában kifejtette, hogy a Ptk. 263. §-ának (1) bekezdése, a Vhr. 18. §-ának (1) bekezdése, 19. §-ának (1) bekezdése alapján az Inytv. 54. §-ának (1) bekezdésében foglaltakra tekintettel a számú határozat kiegészítése szükséges, mert a földhivatal nem tüntette fel sem a biztosított jogviszonyt, sem a személyes kötelezettet. Az Inytv. 54. §-ának (1) bekezdése szerint a határozat kiegészítésének van helye, amennyiben a bejegyzés az okiratban foglaltakhoz képest hiányos. A Ket. 82. §-ának (1) bekezdése szerint hatósági nyilvántartással kapcsolatos eljárásokban e törvényt akkor kell alkalmazni, ha a törvény, kormányrendelet, vagy önkormányzati hatósági ügyben önkormányzati rendelet eltérően nem rendelkezik. Az ingatlan-nyilvántartás speciális szabályokat tartalmaz a nyilvántartás kijavítására, kiegészítésére vonatkozóan, ezért a Ket. szabályai nem alkalmazhatók. Az Inytv. nem támaszt időbeni korlátot a kijavítás, kiegészítés során. Az Inyt. 54. §-ának (2) bekezdése szerint a határozat kiegészítése a II. r. felperes jóhiszeműen szerzett és gyakorolt jogát nem sérti. A II. r. felperes tulajdonjogának bejegyzéséhez képest a jelzálogjog korábbi rangsorban kerül bejegyzésre az ingatlan-nyilvántartásba. A II. r. felperes a jelzálogjog ismeretében kötött szerződést, ezért nem minősül jóhiszemű jogszerzőnek. Az I. r. felperes tekintetében nem állapítható meg a jóhiszemű jogszerzés tilalma figyelemmel arra, hogy tulajdonjogának bejegyzése korábbi rangsorú és a zálogszerződés megkötése során szerződő fél volt. A perindítás tényének feljegyzése nem képezi akadályát a bejegyzés kiegészítésének. 

A felperes keresetet terjesztett elő az alperes  számú határozatának felülvizsgálata iránt, amelyben az alperes határozatának hatályon kívül helyezését és az alperes új eljárásra kötelezését kérte. A felperes arra hivatkozott, hogy a kiegészítés iránti kérelem tartalmától eltérő tartalmú döntést hozott az alperes. A beavatkozó nem kérte a „kölcsön” szövegrész törlését és nem kérte a határozat kiegészítését akként, hogy a keretbiztosítéki jelzálogjog a  Zrt. és a Kft. személyes adós között pénzügyi lízing jogviszonyok biztosítására szolgál. Az alperes a határozatával nem az eredeti bejegyzés hiányosságát orvosolta, mivel nem törölhette volna azt a jogviszonyt, amelynek biztosítására a keretbiztosítéki jelzálogjog szolgált. Az Inytv. 6. §-ának (1) bekezdése szerint a beavatkozó kérelmén az alperes nem terjeszkedhetett túl, nem hozhatott olyan tartalmú kiegészítő határozatot, amilyen tartalommal a beavatkozó kiegészítési kérelmet nem terjesztett elő, ezért nem törölhette és nem változtathatta meg azt a jogviszonyt, amelynek biztosítására a keretbiztosítéki jelzálogjog szolgált. Az Inytv. 54. §-ának (1) bekezdése szerint a  határozat kiegészítésére csak akkor kerülhet sor, ha a hatóság olyan kérdésben nem döntött, amelyet a bejegyzési kérelem és a bejegyzés alapjául szolgáló okirat is tartalmazott. Az eredeti bejegyzés iránti kérelem és az eredeti bejegyzésről szóló határozat tartalma alapján megállapítható, hogy a Földhivatal eleget tett a beavatkozó kérelmében foglaltaknak, sőt azon túl is terjeszkedett. A kiegészítés iránti kérelem tartalma az eredeti bejegyzés iránti kérelem és az eredeti bejegyzés iránti határozat tartalmához képest érthetetlen és ellentmondó volt, ezért a beavatkozó kérelmét az Inytv. 39. §-ának (4) bekezdésének a) pontja alapján érdemi vizsgálat nélkül el kellett volna utasítani. 

A határozat kiegészítésére nyitva álló határidő a Ket. 81/B. §-ának (2) bekezdésének b) pontja alapján eltelt. Az alperes határozata az Inytv. 54. §-ának (2) bekezdése alapján a felperesek jóhiszeműen szerzett és gyakorolt jogát sérti, a határozat kiegészítéséhez a felperesek hozzájárulása szükséges. A II. r. felperes a zálogszerződés tartalmát nem ismerte, a II. r. felperes az ingatlan-nyilvántartási bejegyzésről szerzett tudomást, amely kölcsön jogviszonyt tartalmazott. A II. r. felperes e bejegyzésre vonatkozó tartalom ismeretében szerzett ráépítés jogcímén az ingatlanon tulajdonjogot. A Ptk. 262. §-ának (1) bekezdése és az Inytv.Vhr. 19. §-ának (2) bekezdése szerint a keretbiztosítéki jelzálogjog érvényesen a szerzés időpontjában nem jött létre, ezért a II. r. felperes tehermentes tulajdont szerzett a perbeli ingatlanon. A keretbiztosítéki jelzálogjog csak utólagosan a határozat kiegészítése folytán jött létre érvényesen több, mint 2 évvel a II. r. felperes tulajdonszerzését követően. A felperes perköltséget igényelt.

Az alperes a felperesek keresetének elutasítását kérte a felülvizsgálni kért határozatában foglalt indokok alapján. Az alperes előadta, hogy a budajenői belterületi hrsz-ú ingatlanra vonatkozóan 2009. július 30-án érkezett a felperesek tulajdonjog bejegyzés iránti kérelme. A Földhivatal a  számú 2009. szeptember 10. napján kelt határozatával 2/8 tulajdoni hányadban az I. r. felperes tulajdonjogát házastársi közös vagyon megosztása, illetve házassági vagyonközösség megszüntetése jogcímen, II. r. felperes tulajdonjogát 6/8 tulajdoni hányadban ráépítés jogcímén bejegyezte az ingatlan-nyilvántartásba. A felperesek csatolták a tulajdonjoggal kapcsolatban  kötött megállapodást, továbbá és az I. r. felperes között létrejött házastársi vagyonközösség megszüntetésére vonatkozó szerződést. Az alperes kiemelte, hogy az eljárás során a felperesek nyilatkoztak arról, hogy a tulajdonjog bejegyzését 540.000.000,- Ft összegű keretbiztosítéki jelzálogjog fennállása mellett is kérik. A tulajdonjog bejegyzését követően 2009. szeptember 17-én érkezett a II. r. felperes épületfeltüntetés iránti kérelme, melyhez csatolta a záradékolt változási vázrajzot és a  2009. július 16. napján kelt használatbavételi engedélyt. A Földhivatal  számú 2009. szeptember 24. napján kelt határozatával az 5-1120/2009. számom záradékolt vázrajz alapján az épületet feltüntette. Az 540.000.000,- Ft összegű keretbiztosítéki jelzálogjog bejegyzésére III/3. sorszámon 2007. március 21-én került sor, a II. r. felperes 2009. szeptember 10. napján szerzett tulajdonjogot ráépítés jogcímen. Az építésügyi hatóság a jelzálogjog bejegyzését követően 2009. július 16. napján kelt határozatával adta ki a használatba vételi engedélyt. Az építési engedélyben a II. r. felperes vonatkozásában az építtetők személyét az építésügyi hatóság 2009-ben hozott határozattal módosította. A tulajdonjog bejegyzése iránti eljárásban a  Földhivatal felhívta a II. r. felperest nyilatkozat tételére, arról, hogy az 540.000.000,- Ft összegű jelzálogjog fennállása esetén is fenntartja-e a tulajdonjog bejegyzése iránti kérelmét. A tulajdonjog bejegyzésére azt követően került sor, hogy a II. r. felperes 2009. szeptember 3. napján kelt nyilatkozatában a tulajdonjogát a keretbiztosítéki jelzálogjog fennállása esetére is kérte bejegyezni. 

A II. r. felperes tudomással bírt arról, hogy az ingatlan jelzálogjoggal terhelt, ezért a jelen eljárásban nem tekinthető jóhiszemű jogszerzőnek. A kiegészítés következtében az ingatlant terhelő jelzálogjog összege nem emelkedett, a későbbi bejegyzés folytán az ingatlant érintő teher nem vált súlyosabbá, így a határozat kiegészítésének a II. r. felperes tulajdonszerzése nem képezte akadályát. Az alperes perköltséget igényelt.

A beavatkozó a felperesek keresetének elutasítását kérte, előadta, hogy felperesek tévesen hivatkoznak arra, hogy a kiegészítés iránti kérelem új bejegyzés iránti kérelemnek minősül. Az Inytv. 54. §-ának (1) bekezdése a kiegészítést lehetővé teszi abban az esetben, ha az okiratban és a kérelemben foglaltaknak a határozat rendelkező része nem felel meg. A bejegyzés alapjául szolgáló keretbiztosítéki jelzálogjog szerződés tartalmazta a jogviszonyt és a személyes kötelezettet is. A felülvizsgálni kért határozat a jóhiszemű jogszerzés alapelvét nem sérti. A felek közül az I. r. felperes a szerződésben félként szerepelt, a II. r. felperes ráépítéssel szerzett tulajdonjogot, előtte ismert volt a szerződés tartalma, amelyhez képest a felülvizsgálni kért határozatok további terheket, vagy kedvezőtlenebb jogi helyzetet nem eredményeztek. A Ptk., az Inytv, és a Vhr. rendelkezéseinek nem felelt meg az alaphatározat rendelkező része, ezért szükséges volt a határozat Inytv. 54. §-ának (1) bekezdés szerinti kiegészítése. Az Inytv. és a Ket. alkalmazása körében az alperes határozatának indokolásában kifejtett álláspontot osztotta. A beavatkozó hivatkozott arra, hogy a Legfelsőbb Bíróság Közigazgatási Kollégiuma 3/2011. (V. 9.) KK. számú véleményében kifejtette, hogy az Inytv. 54. §-ának (1) és (2) bekezdésének alkalmazása körében a Ket. 81/B. §-ának (2) bekezdése nem irányadó. Az Inytv. 54. §-ának (2) bekezdése alapján nem állapítható meg jóhiszeműség sérelme, ha a fél tud, vagy tudnia kell az ingatlant terhelő terhek fennállásáról. A beavatkozó perköltséget igényelt.

A felperesek keresete nem alapos.

Az Inytv. 6. §-a szerint a jogok és jogilag jelentős tények bejegyzésére illetőleg feljegyzésére irányuló ingatlan-nyilvántartási eljárás - ha e törvény másként nem rendelkezik - az ügyfél kérelmére vagy hatósági megkeresésre indul, és az ingatlan-nyilvántartásba csak az a jog, jogilag jelentős tény jegyezhető be, illetőleg kerülhet feljegyzésre, amelyet a kérelem vagy hatósági megkeresés megjelöl. A (2) bekezdés szerint a bejegyzés, feljegyzés, illetőleg az erről szóló határozat a bejegyzés, feljegyzés iránti kérelemben foglaltak szerint javítható, illetőleg egészíthető ki.

Az Inytv. 8. §-a szerint az ingatlan-nyilvántartásban jog bejegyzésére, jogilag jelentős tény feljegyzésére vagy adatok átvezetésére - ha törvény másként nem rendelkezik - csak az e törvényben meghatározott okirat vagy jogerős hatósági, illetve bírósági határozat alapján kerülhet sor.

Az Inytv. 54. §-ának (1) bekezdése szerint a határozatban, a végzésben, az átvezetésben, feljegyzésben, bejegyzésben történt hibás névírást, szám- vagy számítási hibát, más elírást az ingatlanügyi hatóság saját hatáskörében kijavítja. Kiegészíti az ingatlanügyi hatóság a határozatát, ha az a bejegyzési kérelem és annak alapjául szolgáló okirat valamely részéről nem rendelkezett, továbbá ha a bejegyzés, feljegyzés vagy átvezetés az okiratban és a kérelemben foglaltakhoz képest hiányos.

Az Inytv. 54. §-ának (2) bekezdése szerint ha az ingatlan-nyilvántartásból megállapítható, hogy az ingatlanra időközben harmadik személy jóhiszeműen jogot szerzett és a kijavítás vagy a kiegészítés az ő jogát sértené, a jogra és tényre vonatkozó kijavításnak vagy kiegészítésnek csak akkor van helye, ha ehhez az érdekelt harmadik személy hozzájárul.

Az Inytv. 54. §-ának (4) bekezdése szerint a bejegyzés, a feljegyzés, az átvezetés, a határozat kijavításáról, kiegészítéséről, módosításáról, illetőleg visszavonásáról újabb határozatot kell hozni, és egyidejűleg a bejegyzést helyesbíteni, törölni, illetve a hiányzó bejegyzést pótolni kell. Az újabb határozatot kézbesíteni kell a kérelmezőnek, valamint mindazoknak, akik az eredeti határozatot megkapták. A végzés kijavításáról, kiegészítéséről, módosításáról, illetőleg visszavonásáról újabb végzést kell hozni, amelyet kézbesíteni kell a kérelmezőnek, valamint mindazoknak, akik az eredeti végzést megkapták.

A Ket. 81/B. §-ának (1) bekezdése szerint, ha döntésből jogszabály által előírt kötelező tartalmi elem hiányzik, vagy az ügy érdeméhez tartozó kérdésben nem született döntés, a hatóság a döntést kiegészíti.

A Ket. 81/B §-ának (2) bekezdése szerint nincs helye a döntés kiegészítésének, ha
a) a döntés jogerőre emelkedésétől számított egy év már eltelt, vagy
b) az jóhiszeműen szerzett és gyakorolt jogot sértene.

A Ptk. 263. §-ának (1) bekezdése szerint, ha a felek olyan követeléseket biztosítanak jelzálogjoggal, amelyek a zálogszerződésben meghatározott jogviszonyból, vagy jogcímén keletkeznek, illetve keletkezhetnek, a bejegyzésnek a jogviszonyt, vagy jogcímet és azt a legmagasabb összeget is tartalmaznia kell, amelyen belül a zálogjogosult a zálogtárgyból kielégítést kereshet. (keretbiztosítéki jelzálogjog)

Az Inytv.Vhr. 18. §-ának (1) bekezdése szerint a jelzálogjogi bejegyzésben fel kell tüntetni a jelzálogjog jogosultját, meg kell jelölni a követelés jogcímét, amelynek biztosítására a jelzálogjog szolgál, továbbá fel kell tüntetni a jelzálogjoggal biztosított követelés összegét. Ha a kötelezett (adós) nem a jelzálogjoggal terhelt ingatlan tulajdonosa, a bejegyzésben kötelezettként a személyes adóst is fel kell tüntetni.

Az Inytv.Vhr. 19. §-ának (2) bekezdése szerint ha meghatározott jogviszonyból vagy jogcímen keletkező követelések biztosítása céljából kérik a jelzálogjog bejegyzését, a jelzálogjogot keretbiztosítéki jelzálogjogként megjelölve kell bejegyezni. A bejegyzésben fel kell tüntetni a jogviszonyt vagy jogcímet, valamint azt a legmagasabb összeget, melyen belül a keretbiztosítéki jelzálogjog a követeléseket biztosítja.

A bíróság a zálogszerződés 1.1. pontja és 2. pontja alapján megállapította, hogy az I. r. felperes, a beavatkozó és pénzügyi lízing jogviszonyok biztosításra alapított keretbiztosítéki jelzálogot 540.000.000,- Ft, mint a kielégítés legmagasabb összege erejéig a hrsz-ú ingatlanra. A zálogszerződés a kölcsön jogviszonyt nem tartalmazza. A beavatkozó az ingatlan-nyilvántartási kérelem II. pontjában keretbiztosítéki jelzálogjog bejegyzése a Zrt. javára 540.000.000,- Ft, mint a kielégítés legmagasabb összege erejéig első ranghelyre megnevezéssel jelölte meg a kérelem tárgyát. A számú határozat alapján keretbiztosítéki jelzálogjog 540.000.000,- Ft első zálogjogi ranghelyen kölcsön erejéig bejegyzést tartalmazta az ingatlan-nyilvántartás. A beavatkozó az Inytv.Vhr. 19. §-ának (2) bekezdése alapján a jogviszony vagy jogcím megjelölés körében a határozat kiegészítését akként kérte, hogy a keretbiztosítéki jelzálogjog pénzügyi lízing jogviszonyokból eredő követelések biztosítására szolgál. 

Mivel a bejegyzés alapjául szolgáló okirat és kérelem kölcsön jogcímet nem tartalmaz, ezért az alperes helytállóan törölte a számú határozatban feltüntetett kölcsön szövegrészt. A zálogszerződés 1.1. pontja a pénzügyi lízing jogviszonyok megjelölést rögzítette, ezért a határozat kiegészítése az Inytv. 54. §-ának (1) bekezdése alapján indokolt, mert a 37279/2007. számú határozat a zálogszerződésben megnevezett megjelölt jogcímet nem tartalmazta. A beavatkozó kiegészítés iránti kérelme nem ellentétes a bejegyzés alapjául szolgáló zálogszerződés tartalmával. Az alperes a kiegészítés iránti kérelem tartalmától eltérő tartalmú határozatot nem hozott, figyelemmel arra, hogy a zálogszerződés nem tartalmazott több jogcímet, ezért a helyes jogcím feltüntetése a kölcsön szövegrész törlésével egyidejűleg történhetett. A kiegészítés olyan kérelemre vonatkozott, - pénzügyi lízing jogviszony biztosítására keretbiztosítéki jelzálogjog - amelyet Földhivatal nem bírált el. 

Az alperes határozatával nem terjeszkedett túl a bejegyzés iránti kérelem tartalmán, a bejegyzés alapjául szolgáló okirat tartalmához képest a  számú határozat a jogviszonyt nem jelölte meg és nem tüntette fel a bejegyzésben kötelezettként a személyes adóst sem. A bejegyzés alapjául szolgáló okirat 1.1. és 1.2. pontja tartalmazza a személyes adóst is. A felülvizsgálni kért határozat nem változtatta meg a keretbiztosítéki jelzálogjog által biztosított jogviszonyt. 

Az Inytv. 54. §-ának (1) bekezdésének alkalmazása során a határozat kiegészítése időbeli korláthoz nincs kötve. A bíróság utal a beavatkozó által csatolt Legfelsőbb Bíróság Közigazgatási Kollégiuma 3/2011. (V. 9.) KK. számú véleményében kifejtettekre, amely szerint az Inytv. 54. §-ának (1) és (2) bekezdésnek alkalmazására a Ket. 81/B. §-ának (2) bekezdésében meghatározott jogvesztő határidő nem irányadó. 

Az I. r. és a II. r. felperes hozzájárulása a határozat kiegészítéséhez nem szükséges. Az I. r. felperes a zálogszerződés tartalmát ismerte, a zálogszerződés megkötése során félként vett részt.  és az I. r. felperes az ingatlanra lakóház építésére építési engedélyt kért, amelyet a zálogszerződés 2. pontja rögzített. A zálogszerződés kifejezetten meghatározta, hogy a beépítetlen ingatlan beépítését követően az építési engedélyben megjelölt családi házra, továbbá az ingatlannal alkotórészi kapcsolatban álló, illetve kapcsolatba kerülő minden dologra kiterjed. A házassági vagyonközösség megszüntetésére vonatkozó szerződés kifejezetten tartalmazza, hogy a II. r. felperes nyilatkozatot tett arról, hogy az ingatlanon fennálló 540.000.000,- Ft összegű keretbiztosítéki jelzálogjog fennállása mellett is kéri tulajdonjogának bejegyzését. A zálogszerződés 2007. március 21. napján, a II. r. felperes tulajdonjog bejegyzése iránti kérelme azt követően 2009. július 30. napján érkezett a Földhivatalhoz.  A II. r. felperes a zálogszerződés és a bejegyzés tartalmát ismerte. 

A zálogszerződés érvénytelenségének vizsgálata nem tartozik a földhivatalok és a közigazgatási perben eljáró bíróság hatáskörébe és a felperesek arra nem hivatkoztak, hogy a zálogszerződés érvénytelenségét polgári perben bíróság már megállapította. A tulajdonjog bejegyzése alapjául szolgáló házassági vagyonközösség megszüntetéséről szóló szerződés és a II. r. felperes ráépítés jogcímén történő tulajdonjog bejegyzése iránti kérelméhez tartozó okiratok nem utaltak arra, hogy a zálogszerződés érvénytelen. A határozat kiegészítésével a keretbiztosítéki jelzálogjog által biztosított követelés összege nem változott, az ingatlant terhelő jelzálogjog nem vált súlyosabbá. 

Az alperes 30978/2011. számú határozatának felülvizsgálata iránt indult közigazgatási per tárgyalásának felfüggesztése nem indokolt, mert a felek között folyamatban lévő polgári peres eljárás és választott bírósági eljárás befejezése nem minősül előkérdésnek. 

A bíróság a Pp. 78. §-ának (1) bekezdése alapján határozott a kereseti illetékből és  ügyvédi munkadíjból álló perköltség viseléséről, figyelemmel a 32/2003. (VIII. 22.) IM. számú rendelet 3. §-ának (3) bekezdésében foglaltakra.
 
Kelt,

                                                                                               dr. Dávid Irén sk.
                                                                                                          bíró