Fővárosi Bíróság
35.P. P. III. 20.921/2010/5.

A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN !
A Fővárosi Bíróság
dr. Szűcs Péter (1107 Budapest, Kékvirág utca 14.) ügyvéd által képviselt
I.rendű felperes neve (....) I. r. felperesnek
II.rendű felperes  (....) II. r. felperesnek
és III. rendű felperes (....) III. r. felperesnek
Havasi és Karczub Ügyvédi Iroda (1380 Budapest, Pf.: 1056.) által képviselt
alperes neve (....) alperes ellen
kártérítés iránt indított perében meghozta az alábbi
ÍTÉLETET
A bíróság kötelezi az alperest, hogy 15 nap alatt fizessen meg az í. r. felperesnek 15.683.027 (tizenötmillió-hatszáznyolcvanháromezer-huszonhét) forint tőkét és ebből 6000.000 (hatmillió) forint tőke után 2005. április 6.6. napjától, 7.500 (hétezer-ötszáz) forint és 627.700 (hatszázhuszonhétezer-hétszáz) forint után 2005. április 6. napjától, 944.890 (kilencszáznegyvennégyezer-nyolcszázkilencven) forint után 2007. november 2. napjától, 10.000 (tízezer) forint után 2005. július 23. napjától, 71.772 (hetvenegyezer-hétszázhetvenkettő) forint után 2008. március 12. napjától, 3.199.204 (hárommillió-százkilencvenkilencezer-kétszáznégy) forint után 2008. április 2. napjától, 60.000 (hatvanezer) forint után 2005. június 6. napjától ,110.700 (száztízezer-hétszáz) forint után 2005. július 23. napjától, 40.000 (negyvenezer) forint után 2006. május 2. napjától, 4.371.261 (négymillió-háromszázhetvenegyezer-kétszázhatvanegy) forint után 2007. november 2. napjától, 240.000 (kétszáznegyvenezer) forint után 2006. július 23. napjától a kifizetés napjáig járó, a késedelemmel érintett naptári félévet megelőző utolsó napon érvényes jegybanki alapkamattal egyező mértékű késedelmi kamatát.
A bíróság kötelezi az alperest, hogy fizessen meg az I. r. felperesnek 2010. június 1. napjától 2013. január 31. napjáig 45.177 (negyvenötezer-százhetvenhét) forint járadékot havonta előre esedékesen, minden hónap 10. napjáig.

A bíróság kötelezi az alperest, hogy fizessen meg az I. r. felperesnek 2010. június 1. napjától 81.580 (nyolcvanegyezer-ötszáznyolcvan) forint járadékot véghatáridő nélkül, havonta minden hónap 10. napjáig előre esedékesen.
A bíróság kötelezi az alperest, hogy fizessen meg az I. r. felperesnek 500.000 (ötszázezer) forint perköltséget.
A bíróság az I. r. felperes keresetét ezt meghaladóan elutasítja.
 A b íróság kötelezi az alperest, hogy 15 nap alatt fizessen meg a II. r. felperesnek 500.000 (ötszázezer) forint tőkét és ezután 2005. április 6. napjától a kifizetés napjáig járó, a késedelemmel érintett naptári félévet megelőző utolsó napon érvényes jegybanki alapkamattal egyező mértékű késedelmi kamatát.
 A b íróság kötelezi az alperest, hogy 15 nap alatt fizessen meg a II - III. r. felpereseknek egyetemlegesen 63.163 (hatvanháromezer-százhatvanhárom) forint tőkét és ezután 2005. május 30. napjától a kifizetés napjáig járó, a késedelemmel érintett naptári félévet megelőző utolsó napon érvényes jegybanki alapkamattal egyező mértékű késedelmi kamatát,
A bíróság a II - III. r. felperesek keresetét ezt meghaladóan elutasítja.
A bíróság kötelezi a II. r. felperest, hogy 15 nap alatt fizessen meg az alperesnek 50.000 (ötvenezer) forint perköltséget.
 A b íróság kötelezi a III. r. felperest, hogy 15 nap alatt fizessen meg az alperesnek 100.000 (százezer) forint perköltséget.
Az ítélet a jövőre esedékes járadék valamint, a tőkéből 5.316.151 (ötmillió-háromszáztizenhatezerszázötvenegy) forint erejéig előzetesen végrehajtható.
A bíróság kötelezi az alperest, hogy fizessen meg az államnak külön felhívásra 324.000 (háromszázhuszonnégyezer) forint le nem rótt kereseti eljárási illetéket és 85.788 (nyolcvanötezer-hétszáznyolcvannyolc ) forint állam által előlegezett szakértői díjat, míg a felperesekre jutó 576.000 (ötszázhetvenhatezer) forint kereseti eljárási illetéket és 153.520 (százötvenháromezer-ötszázhúsz ) forint költséget az állam visel.
Az ítélet ellen a kézbesítéstől számított 15 napon belül van helye fellebbezésnek, amelyet ennél a bíróságnál kell 3 példányban benyújtani a Fővárosi ítélőtáblához címezve.
Ha a fellebbezés csak kamatfizetésre, perköltség viselésére vagy annak összegére, illetve meg nem fizetett illeték vagy az állam által előlegezett költség megfizetésére vonatkozik, vagy csak az előzetes végrehajthatósággal, a teljesítési határidővel vagy csak a részletfizetés engedélyezésével kapcsolatos, illetve ha a fellebbezés csak az ítélet indokolása ellen irányul, a fellebbező fél a fellebbezésében kérheti a tárgyalás megtartását.
 Ha a fellebbez ésben vitatott érték kettőszáz-ezer forintot, vagy a kereseti kérelemben megjelölt követelés tíz százalékát nem haladja meg, fellebbezésnek az első fokú eljárás szabályainak lényeges megsértésére vagy az ügy érdemi elbírálásának alapjául szolgáló jogszabály téves alkalmazására hivatkozással van helye. A másodfokú eljárásban új tények állításának, illetve új bizonyítékok
	
 el őterjesztésének helye nincs, kivéve, ha a tények előadására, illetve bizonyítékok előterjesztésére az első fokú eljárásban a bíróság eljárási szabálysértése vagy téves jogalkalmazása miatt nem kerülhetett sor. Ha a fellebbezés a megjelölt hivatkozást nélkülözi, a másodfokú tanács elnöke a fellebbezést hivatalból elutasítja. A másodfokú bíróság az ügy érdemében tárgyaláson kívül határoz, a felek bármelyikének kérelmére azonban tárgyalást tart. Tárgyalás tartását a fellebbező fél a fellebbezésében kérheti.
Indokolás
 Az I. r. felperes 2005. április 6. napján ... felé haladva a 70. számú főúton a használatában lévő ... frsz-ú motorkerékpárral közlekedési balesetet szenvedett oly módon, hogy a ... által vezetett ... frsz-ú gépjármű az éppen előzésben lévő I. r. felperes által vezetett motorkerékpárnak ütközött.
 ... ellen k özúti baleset gondatlan okozásának vétsége miatt a Budakörnyéki Bíróság előtt .../2005. szám alatt büntető eljárás indult.
A károkozó a közlekedési baleset idején az alperesnél rendelkezett kötelező felelősségbiztosítási szerződéssel.
Az alperes 2005.július 14. napján 1 000 000 Ft,ot, 2005. november 21. napján 762 300 Ft-ot, 2005. december 6. napján további 1 000 000 Ft-ot az I. r. felperes részére megfizetett.
 A balesetet k övetően az I. r. felperest a ... Kórház és Rendelő Intézet Ortopéd Traumatológiai Osztályán kezelték, rehabilitációja az ... Intézetben 2005. május 19. és július 23-a között folyt.
I  r. felperes a fenti közlekedési balesetet követően mindkét alsó végtagján durva roncsolódásos lágyrész sérüléseket, csonttöréseket, ér- és idegsérüléseket szenvedett el, melyek többszöri műtéti gyógykezelése szövődménymentes, átmeneti helyi fertőződéses, gyulladásos gyógyulása után a bal alsó végtagon lólábtartással járó peroneus idegbénulás maradt vissza, melyhez a térd alatti terület érzéskiesése is társul. Az I. r. felperesnél a combokon többszörös bőrplasztikai műtét okozta kevésbé, illetve súlyosabb formában kialakult torzító hegek maradtak vissza, a bal lábon a lólábtartás mellett az Achilles-ín contractúrája is létrejött, a bal térdízület részbeni instabilitása mellett.
Az I. r. felperes 2005. december 7. napján újabb balesetet szenvedett, ekkor a korábbi, a közlekedési balesetből eredően fennálló bal alsó végtagjának csökkentett funkciója és funkciójának részbeni kiesése miatt ajtóüvegbe esett. Emiatt a jobb kéz csuklói részének metszett sérülése következtében a kéz szorító erejének csökkenésével az I., II. és III. súlyérzés kiesésével is járó orsói érsérülést, illetve idegsérülést szenvedett el, melynek következtében a kéz szorító erejének használhatóságának mérsékelt fokú csökkenése, mint maradvány állapot is megállapítható.
 Az I. r. felperesnél 2007. március 20. napján idült kemény burok alatti vérgyülem miatti koponyaűri műtétre került sor, melyet koponyaűri nyomásfokozódás megszüntetése céljából végeztek. Ez utóbbi műtét és a perbeli közlekedési baleset közötti oksági kapcsolat egyértelműen nem igazolható.

 Az I. r. felperes a közlekedési balesettel összefüggésben 67 %-os munkaképesség-csökkenést szenvedett el. A súlyos nyílt combtörés, a többszörös ínszalag ideg és érsérülés miatt munkaképesség-csökkenés teljes egészében a közlekedési balesetből ered, és indirekt módon a későbbi jobb csukló táji sérülés és a bal V, lábközép csonttörése is ennek következménye.
A balesetből eredően a heveny időszakban az I. r. felperes 2005. április 6. napjától július 23. napjáig állt kórházi, illetve rehabilitációs gyógykezelés alatt, ahol ápolása, gondozása egészségügyi intézmény által biztosított volt. A rehabilitációs intézetből való eltávozását követően ápolásra nem szorult, helyzetváltoztatásra képes volt, mankóval közlekedni tudott, járófunkciót, tartós állást igénylő feladatoknál igényelt gondozást, ebédjének megfőzése nagyobb távolság megtétele során kb. egy hónapi időtartamra volt indokolt gondozó igénybevétele.
Az I. r. felperes jelen állapotában fizikai munkavégzésre nem alkalmas, tartós állást, járást igénylő munkát végezni nem képes, ülőmunka végzésére képes lehet, ez utóbbihoz ereje megfeszítése nem szükséges. Az I. r. felperes a háztartási teendőkben kis mértékben tudja kivenni a részét, csak az állást és járás nem igénylő tevékenységeknél, a ház körüli teendők, kerti munkák végzésére alkalmatlan. A balesettel okozati összefüggésben a gyógyulás időszakában indokolt volt fájdalomcsillapítók, vitaminok szedése, élelemfeljavítás két és fél hónapos időtartamban. A rehabilitáció befejezését követően orvosi masszázs, egyéni torna, gyógytorna, aktív-passzív torna, illetve fizioterápiás kezelések alkalmazása két évig heti egy rendszerességgel, míg azt követően két hét heti rendszerességgel orvosilag javasolt.
Az I. r. felperes baleset után állapota miatt tömegközlekedési járműveken való közlekedésre nem képes, súlyos fokban nehezített a fel- és leszállása, sérült bal lábát a korrekciós műtétek nélkül jelenleg sem tudja biztonságosan használni. A gyógytorna, valamint a rehabilitációs kezelések alkalmával gépjármű igénybevételét állapota indokolta. I.r. felperes a baleset következményét nem dolgozta fel személyiségére, életfelfogására emberi kapcsolataira a baleset negatív irányban hatott. I. r. felperes a baleset következményeként irritábilisabb, ingerlékenyebb lett, toleranciája csökkent, mindez azonban oly mértékű pszichés elváltozást nem eredményezett, amely kórosnak tekinthető, pszichés folyamatra utalna. Objektív módon nem volt kimutatható olyan kóros folyamat, amely a baleset utóhatása lenne, a feltárt személyiség jellemzők nagyobb része nem a baleset következménye, meglévő személyiség jegyei azonban megnehezítették az I. r. felperes számára, hogy az őt ért balesetet feldolgozza.
 Állapota véglegesnek tekintethő, abban javulás nem várható, 54 %-os maradandónak tekintethő  összszervezeti egészségkárosodás alakult ki nála. A kemény agyburok feletti vérömleny eltávolítását követően maradandó károsodás nem alakult ki, ez átmeneti egészségkárosodást eredményezett az I. r. felperesnél. Szakértőileg egyértelműen nem igazolható, de nem is zárható ki, hogy a vérömleny a korábbi balesettel oksági kapcsolatban keletkezett.
 A II. r. felperes az I. r. felperes édesanyja, a balesetet és annak következményeit nem dolgozta fel, az I. r. felperes ellátásával kapcsolatban enyhe hárító magatartást tanúsít, állapotában pszichésen enyhe dysthymia volt észlelhető. Életvezetésében, emberi kapcsolataiban negatív irányba hatott a fia balesete, de alapvetően a személyiségre és életfelfogására lényeges és tartós változásst nem idézett. A balesettel okozati összefüggésben pszichiátriai kezelés nem volt indokolt.
A III. r. felperes az I. r. felperes testvére. A balesetből eredő következményeket, többletterheket elfogadta, azok számára pszicho-diagnosztikai vizsgálatokkal utolérhető nehézséget nem okoztak, nyomot nem hagytak a személyiségében. Személyiségére, életfelfogására és emberi kapcsolataira abaleset nem hatott ki, a balesettel okozati összefüggésben nem szorult pszichés terápiára.
 Az I. r. felperes keresetében 12.000.000 forint tőke mint nem vagyoni kár és ezután 2005. április 6. napjától a kifizetés napjáig járó, a Ptk. 301. §-a szerinti késedelmi kamat megfizetésére kérte kötelezni az alperest a Ptk. 339. § (1) bekezdése, 190/2004. VI.8.) Kormányrendelet 8. § (1) bekezdése, 7. § (1) bekezdése, 355. §-a alapján.
 Vagyoni k árigényét akként részletezte, hogy abból a balesetben sérült ruházat címén 232.990 forint és ezután 2005. április 6. napjától járó kamata, megsérült motorban keletkezett kár címén 627.700 forint tőke és ezután 2005. április 6. napjától járó kamata, a kórházi ruházat költsége címén 25.000 forint tőke és ezután 2005. május 30. napjától járó kamata, kulturális többletköltség címén 2010. június 1. napától havi 20.490 forint járadék, valamint a 2010. május 31. napjáig lejárt 1,270.380 forint és ezután 2007. november 2. napjától járó kamata megfizetésére kérte kötelezni az alperest. Jövedelem kiesés címén 2010. június 1. napjától havi 66.090 forint járadék, valamint 2005. április 6. napjától 2010. május 31-e közötti időszakban esedékessé vált 4.371.261 forint lejárt járadék és ezután 2007. november 2. napjától járó kamata, gyógyszerköltség címén 2010. június 1. napjától havi 5.000 forint, valamint a 2005. július 23. és 2010. május 31-e közötti időszakban esedékessé vált 319.000 forint tőke és ezután 2007. december 26. napjától járó késedelmi kamata, gyógyászati segédeszközök címén 71.772 forint tőke és ebből 6.600 forint után 2005. augusztus 3. napjától , 2.500 forint után 2006. április 30. napjától, 39.980 forint után 2006. május 8. napjától, 22.692 forint után 2008. március 12. napjától járó kamat megfizetésére kérte kötelezni az alperest.
 G épjármű vásárlás címén 2010. június 1. napjától 2013. január 31. napjáig havi 45.177 forint járadék, valamint 850.000 forint tőke és ezután 2006. január 30. napjától, továbbá 2.349.204 forint tőke és ezután 2008. április 2. napjától a kifizetés napjáig járó a Ptk. 301. § (1) bekezdése szerinti késedelmi kamat megfizetésére kérte kötelezni az alperest. Az I. r. felperes a háztartási kisegítő igénybevételével felmerült többletköltség címén 2005. július 23. és 2010. május 31-e közötti lejárt időszakra vonatkozóan 2.400.000 forint és ezután 2007. december 26. napjától a kifizetés napjáig járó késedelmi kamat, valamint a jövőre nézve 2010. június 1. napjától havi 40.000 forint járadék megfizetésére kérte kötelezni az alperest. Élelemfeljavítás címén előterjesztett kárigénye 86.400 forint és ezután 2005. május 30. napjától a kifizetés napjáig járó késedelmi kamat. Közlekedési többletköltség címén 2005. július 23. és 2010. május 31-e közötti időszakra vonatkozóan 1,160.000 forint tőke és ezután 2007. december 26. napjától a kifizetés napjáig járó kamat, valamint járadék címén 2010. június 1. napjától havi 20.000 forint üzemanyag költség megfizetésére kérte kötelezni az alperest. Gondozás- kisegítés címén 2005. július 23. és 2006. június 30-a közötti időszakra 959.580 forint tőke és ezután 2006. január 10. napjától járó kamat, rehabilitációs költségek, gyógymasszázs címén 40.000 forint tőke és ezután 2006. május 2. napjától a kifizetés napjáig jár késedelmi kamata iránt terjesztett elő követelést.
I.  r. felperes kérte, hogy a bíróság az 1. r. felperest kötelezze arra , hogy az alperes által teljesített 2 762 300 Ft -ot mint részteljesítést a teljes marasztalási összegbe a Ptk. 293. §-a szerint elszámolhassa.
II	r. felperes 6,000.0000 forint nem vagyoni kártérítés és ennek 2005. április 6. napjától a kifizetés
napjáig járó   a  Ptk.   301.   §-a  szerinti  késedelmi  kamata,   valamint  vagyoni  kárként  telefon
többletköltség címén 25.200 forint és ezután 2005. május 30. napjától járó kamata és kerti kisegítő
címén 180.000 forint tőke és ennek 2005. május 30. napjától a kifizetés napjáig járó késedelmi
kamata megfizetésére kérte kötelezni az alperest.
III	r. felperes 4.000.000 forint tőke nem vagyoni kártérítés és ennek 2005. április 6. napjától a kifizetés napjáig járó a Ptk. 301. §-a szerinti késedelmi kamat, valamint a II. és III. r. felperesek egyetemlegesen látogatási költség címén 63.163 forint tőke és ezután 2005. május 30. napjától a Ptk. 301. §-a szerinti késedelmi kamat megfizetésére kérték kötelezni az alperest.
 Alperes a kereset elutas ítását kérte, a követelés jogalapját nem, annak összegszerűségét azonban vitatta. A balesetben sérült ruházat kapcsán arra hivatkozott, hogy az nem a felperes nevére került megvásárlásra, így a kár nem a felperest érte. A motorkár címén megjelölt összeget nem vitatta, a kórházi ruházat címén 7.5000 forintot meghaladóan a kereset elutasítását kérte, a kulturális többletköltség címén érvényesített költség összegét havi 8.000 forintot meghaladóan eltúlzottnak tartotta, a telefon többletköltség címén a havi 4.000 forintot a kórházi kelezés időtartamára nem tett vitássá, azt meghaladóan elutasítani kérte. A gyógyszerköltség címén előterjesztett költséget bizonyítottság hiányában elutasítani kérte, vitatta, hogy az autóvásárlással összefüggésben keletkezett költség az indokoltan, a balesettel okozati összefüggésben merült fel. A háztartási és kerti kisegítő címén előterjesztett keresetet teljes egészében elutasítani kérte, míg az élelemfeljavítás címén a kórházi ellátás alatt napi 500 forintot meghaladóan vitatta az I. r. felperes igényét. A pert megelőzően teljesített 2 762 300 Ft beszámítását az I. r. felperesnek megítélendő nem vagyoni kártérítésbe kérte.
A II. r. és III. r. felperesek által előterjesztett közlekedési többletköltség címén érvényesített igényt nem vitatta.
A felperesek keresete részben alapos.
A Polgári Törvénykönyvről szóló 1959. évi IV. törvény (Ptk.) 346. § (1) bekezdése szerint ha a kárt több személy fokozott veszéllyel járó tevékenységgel közösen okozta, egymás közötti viszonyukban a felelősség általános szabályait kell alkalmazni.
 Az  általános szabályt megfogalmazó Ptk. 339. § (1) bekezdése kimondja, hogy aki másnak jogellenesen kárt okoz, köteles azt megtéríteni. Mentesül a felelősség alól, ha bizonyítja, hogy úgy járt el, ahogy az az adott helyzetben általában elvárható.
A Ptk. 355. §(1) bekezdése szerint a kárét felelős személy köteles az eredeti állapotot helyreállítani, ha pedig az nem lehetséges, vagy a károsult a helyreállítást alapos okból nem kívánja, köteles a kárt megtéríteni.
 A Ptk. 355.  §(4) bekezdése szerint kártérítés címén a károkozó körülmény folytán a károsult vagyonában beálló értékcsökkenést és az elmaradt vagyoni előnyt , továbbá azt a kárpótlást vagy költséget kell megtéríteni , amely a károsultat ért vagyoni és nem vagyoni hátrány csökkentéséhez vagy kiküszöböléséhez szükséges.
A Ptk. 356. § (1) bekezdése szerint akinek munkaképessége baleset folytán csökkent, csak akkor követelhet járadékot, ha a baleset utáni keresete (jövedelme) a baleset előtti keresetét - neki fel nem róható okból - nem éri el.
A Ptk. 356. §(2) bekezdése szerint a balesetből eredő munkaképtelenség vagy munkaképességcsökkenés esetében járadékként az elmaradt keresetnek (jövedelemnek) a társadalombiztosítási ellátásokkal csökkentett összegét kell megtéríteni.
A 190/2004. (VI.8.) Kormányrendelet szerint a biztosító a rendeletben foglaltak szerint a gépjármű üzemeltetése során okozott kárt megtéríti.

A Polgári Perrendtartásról szóló 1952. évi III. törvény (Pp.) 164. §. (1) bekezdése szerint a per eldöntéséhez szükséges tényeket annak a félnek kell bizonyítani, akinek érdekében áll, hogy azokat a bíróság valónak fogadja el.
 A Pp. 163.  §(2) bekezdése szerint a bíróság az ellenfél beismerése, mindkét fél egyező , vagy az egyik félnek a másik fél által bírói felhívás ellenére kétségbe nem vont előadása folytán valónak fogadhat el tényeket, ha azok tekintetében kételye nem merül fel.
 A fentiek alapj án a felperest terhelte annak bizonyítása , hogy a felperesnek az alperes biztosítottjának jogellenes magatartásával okozati összefüggésben a megjelölt összegű vagyoni és nem vagyoni kára keletkezett. Míg a fentiek bizonyítottsága esetén az alperesnek - figyelemmel arra , hogy a törvény a felróhatóságot vélelmezi- azt kellett bizonyítani, hogy biztosítottja magatartása nem volt felróható, úgy járt el, ahogy az az adott helyzetben általában elvárható .
I  r. felperes vagyoni kárigénye
Balesetben sérült ruházat:
A felperes ezen a címen 232.990 forint tőke és járulékai megtérítésére tartott igényt, azt akként részletezte, hogy a balesetben megsérült motoros nadrág 39.000 Ft, motoros kabát 48.000 Ft, motoros csizma 39.000 Ft, motoros kesztyű 17.000 Ft, motoros sisak 89.990 Ft értékben tönkrement, használhatatlanná vált. Alperes ezen címen követelt költséget nem ismerte el, kétségbe vonta , hogy a ruházat a baleset során javíthatatlanul sérült, használhatatlanná vált volna, különös tekintettel a bukósisak, mert a baleset az I. r. felperes lábát érte. A keresetlevél mellékleteként csatolt F/5. számú készpénzfizetési számla szerint a motoros ruházat, kabát, nadrág, csizma kesztyű nem az I. r. felperes tulajdona ,az ... Bt. által került megvásárlásra 2005. március 25. napján,ezért azok megsérülése, használhatatlanná válása esetén sem bizonyított, hogy a kár az I. r. felperest érte. Az alperes által kétségbe vont azon felperesi tényelőadásra , hogy a ruházat a baleset során használhatatlanná vált, bizonyíték nem került előterjesztésre.
Balesetben sérült gépjármű (motorkár):
 Az I. r. felperes ezen a címén 627.700 forint tőke és ezután 2005. április 6. napjától járó kamatai megtérítése iránt terjesztett elő követelést . Alperes a költség felmerültét és összegszerűségét nem vitatta, a sérült motorban keletkezett kár összegét alperes maga állapította meg, illetve annak egy részét az I. r. felperes részére meg is térítette 762 300 Ft értékben. Az I. r. felperes a már teljesített összegen felüli kára megfizetésére kérte kötelezni az alperest. A motorkerékpár nem az I. r. felperes tulajdonában, csak használatában volt, annak tulajdonosa .... A tulajdonostól származó engedményezési szerződés csatolásával az I. r. felperes a saját nevében történő érvényesítést (Ptk. 328. §)igazolta. A bíróság az alperest a Pp. 215.§-a alapján , az ellenkérelemhez kötöttségre is tekintettel a kereseti kérelemmel egyezően kötelezte az alperest követelés töke összege és azután a Ptk. 360. §(1) bekezdése alapján késedelmi kamat megfizetésére.
Kórházi ruházat költsége:
Az I. r. felperes előadása szerint kórházai ápolása során egy darab férfi köntöst 10.000 forint értékben, papucsot 5.000 forint értékben és két darab pizsamát 10.000 forint értékben vásárolt, mely ru-haneműk a kórházi tartózkodása alatt a folyamatos fertőtlenítés mellett teljesen elhasználódtak. 25.000 forint tőke és 2005. május 30. napjától járó kamata megfizetésére kérte kötelezni az alperest általános kártérítésként. Alperes az ezen a címen követelt összegből 7.500 forintot nem vitatott, azt meghaladóan a követelést elutasítani kérte.
I  . r. felperes a követelt összeget bizonyítékkal, számlával nem igazolta, ezért a bíróság az alperes által elismertet meghaladóan a felperes követelését, a követelés összegszerűségének bizonyítottsága hiányában utasította el. Az általános kártérítés intézménye a Ptk. 359. § (1) bekezdése, a Pk. 49. számú kollégiumi állásfoglalásból következően akkor alkalmazható, hogyha a kár mértéke pontosan nem számítható ki. Ezt megelőzően azonban szükséges, hogy az erre vonatkozó rendelkezésre álló és célra vezető összes bizonyítás lefolytatásra kerüljön. Az általános kártérítés intézménye ugyanis nem jutalmazhatja a bizonyításra köteles károsultnak a bizonyítási kötelezettség terén tanúsított passzivitását. A kár mértéke általában bizonyítható, az I. r. felperes ezen címén érvényesített kárigénye az ezt igazoló számlával bizonyítható lett volna. A bíróság ezért az alperes által elismert 7.500 forint és ezután 2005. május 30. napjától a Ptk. 301. § (1) bekezdése és a Ptk. 360. § (l)-(2) bekezdése alapján kötelezte az alperest.
Kulturális többletköltség:
I.r. felperes ezen a címen 2005. április 6. és 2010. május 3l-e közötti időszakra havi 20.490 forint alapul vételével 1.270.000 forint lejárt járadékot, valamint a jövőre nézve 2010. június 1. napjától havi 20.490 forint járadék megfizetésére kérte kötelezni az alperest. I. r. felperes előadta , hogy a balesetet követően helyhez kötöttsége miatt számítógépet vásárolt, internet előfizetést rendelt, videó játékokra, újságokra havonta kb. 30.000 forintot költ. Az érvényesített járadékigény a 12.490 forintos havonta felmerülő internet szolgáltatás díjából, valamint 8.000 forint újság, magazin, filmek költségéből áll. Alperes az okozati öszefüggést az internet előfizetés vonatkozásában vitatta, míg a havi könyvekre , magazinokra fordított kiadása 8.000 forintos összegét eltúlzottnak találta, azt elutasítani kérte.
Az I. r. felperes által a keresetlevél F/8. számú mellékleteként csatolt 2005. október 13. napján kelt előfizetői szerződés bizonyítja, hogy a felperes a balesetet követően havi 12.490 forintos díj fizetése mellett internet szolgáltatás igénybevételére kötött szerződést. A szakértői vélemény alapján a felperes mozgáskorlátozottsága és beszűkült életvezetése miatt indokoltan merülhet fel a balesettel okozati összefüggésben kulturális többletköltség igény. A csatolt okirat a havi 12.490 forintos díjat igazolja, ezen kívül ..., ... tanúk vallomása bizonyítja, hogy az I. r. felperes többet költ újságokra, videokazetták, DVD-k kölcsönzésére. Az okirattal igazolt 12.490 forintos előfizetési díjon felül a bíróság 3.000 forintot állapított meg az I. r. felperes javára, az újságok, magazinok, könyvek, DVD filmek kölcsönzésével, vásárlásával összefüggésben. Annak megfizetésére az alperest a jövőre nézve járadék formájában is kötelezte, valamint a 2010. május 31. napjáig , tehát 61 hónapra járó , lejárt 944.890 forint tőke és ezután középarányos időponttól, 2007. november 2. napjától járó kamatai megfizetésére köteles. Az ezt meghaladóan előterjesztett igényt elutasította.
Telefon többletköltség:
I.  r. felperes jövőre nézve ezen a címen 2010. június 1. napjától havi 20.500 forint járadék, valamint
2006.	április 6. napjától 2010. május 31-e közötti időszakban lejárt 1.518.500 forint és ezután 2007.
november 2. napjától járó kamatai megfizetésére terjesztette elő igényét. I. r. felperes előadta, hogy
2007.	 április-május hónapban számlával igazoltan mobiltelefon feltöltő kártyákra 99.000 forintot
 költött, a havonta felmerült 49.500 költség forint egyketted részét, 24.750 forintot érvényesíti alperéssel szemben a 2006-os évre, míg az azt megelőző időszakra 2005. április 6. és 2005. december 31-e között havi 33.000 forintot érvényesít, míg 2007. januárja és 2009. augusztus 31-e között ennek 1/3-át, 16.500 forintot. Előadta, hogy ezen kívül a vezetékes telefon számlája is megnövekedtek átlagosan 4.000 forinttal.
	
Alperes az I. r. felperes tekintetében a kórházi kezelések időtartama alatt a havi 4.000 forint telefon többletköltséget nem vitatta, azt meghaladóan a keresetet elutasítani kérte, a járadékként történő megállapítást különös tekintettel.
A csatolt számlák szerint az I. r. felperesnek 2006. áprilisban és májusban 99.000 forint költsége keletkezett a mobiltelefon feltöltő kártyák vásárlásával. Az a körülmény, hogy ebben a két hónapban az I. r. felperes ilyen összegben költött telefonra önmagában nem bizonyítja, hogy az azt követő időszakban, illetve az azt megelőző időszakban a felperes által állított havi 24.750 forint, havi 33.000 forint, illetve 16.500 forint további költsége keletkezett. Az I. r. felperes által csatolt számlákból megállapíthatóan a baleset előtti időszakhoz képest, kb. havi 4.000 forinttal nőtt meg a telefonszámla összege, többlet kiadása keletkezett. A számlákkal igazolt többlet költséget a kórházi tartózkodás időtartamára az alperes sem tette vitássá, az I. r. felperes ezen felül nem bizonyította, hogy havi 20.500 forint rendszeresen felmerülő járadékszerűen térítendő költsége merül fel azzal összefüggésben, hogy a telefont gyakrabban használja. Ezen a címen felmerült költség igazolásául a felperesnek a balesetet megelőzően, illetve az azt követően az érvényesített időszakban keletkezett számlákat kellett volna csatolnia és azok egybe vetéséből lehetett volna megállapítani, hogy van-e többletkiadása, illetve, - ahogyan azt 2006. áprilisi, májusi kiadás tekintetében tette- a feltöltő kártyák összegét igazoló számlával bizonyíthatta volna az ezen a címen felmerült költséget. Az I. r. felperes azon tényállítását, hogy gyakrabban használja a telefont és ezzel összefüggésben több kiadása keletkezik a tanúk meghallgatásából nyert bizonyíték alátámasztja, az igényelt költség tényleges felmerültét és összegét azonban a megítéltet meghaladóan nem bizonyította, ezért azt a bíróság elutasította. A számlákkal igazolt 99.000 forint, valamint a kórházi tartózkodás ideje alatti havi 4.000 forintos, ösz-szesen 14.000 forintos költség egybeszámításával a bíróság az alperest ezen a címen 133.000 forint tőke és a rendelkező részben megjelölt összegű kamata megfizetésére kötelezte.
Jövedelemkiesés:
I.  r. felperes a balesetet követően 67 %-os munkaképesség-csökkenést, 54 % - os összszervezeti egészségkárosodást szenvedett, jelenleg munkavégzésre nem képes. A balesetet megelőzően a felperes a csatolt jövedelem igazolás szerint bruttó 120.000 forint havi rendszeres jövedelemmel rendelkezett. 2005. április 27. és 2006. április 26-a között táppénzes ellátásban, 2006. április 27. napjától rokkantnyugdíjas ellátásban részesül.
2005. április 6-a és 2006. április 26-a között a felperes jövedelmét figyelembe véve a felperes által elérhető nettó jövedelem 1.334.868 forint lett volna. Ezen időszakban az OEP 2006. december 13. napján kelt igazolása szerint a felperes táppénzes ellátásként 350.671 forintot térített az I. r. felperes részére, így ebben az időszakban az I. r. felperesnél jövedelem kiesés címén 984.197 forint kár keletkezett.
2008.	 április 26. és 2006. december 31. napja között az I. r. felperes által elérhető nettó jövedelem
861.540 forint lett volna, a felperes részére térítésként fizetett rokkantsági nyugdíj 220.568 forint,
melynek különbözete 640.972 forint.
2009.	 janu ár 1. és 2007. december 31-e között 17 %-os járulékmértéket figyelembe véve a felperes
által elérhető nettó jövedelem 1.195.200 forint, a ténylegesen megkapott rokkant nyugdíjellátás
377.818 forint, melynek különbözete 817.382 forint jövedelem kiesés.

2008. január 1. napja és 2008. december 31. napja között elérhető jövedelem 1.195.200 forint, a ténylegesen megkapott ellátás, rokkantsági nyugdíj 405.860 forint, így a különbözet 789.340 forint a 2008-as évben.
2009-ben az I. r. felperes által elérhető nettó jövedelem 796.800 forint lett volna, a ténylegesen folyósított rokkantsági nyugdíj 257.520 forint, melynek különbözete 539.280 forint. 2009. szeptember 1'. napja és 2009. december 31. napja között havi 67.410 forinttal számolva 269.640 forintjövedelem kiesés jelentkezett az I. r. felperesnél.
 A 2010.  évben elérhető havi nettó jövedelem 99.600 forint, a felperes havi rokkantsági nyugdíja 33.510 forint, melynek különbözete havi 66.090 forint. 2010. január 1. napja és 2010. május 3l-e közötti időszakra ,öt hónapra 330.450 forintjövedelem kiesést eredményez . A felperesnek a jövőre nézve 2010. június 1. napjától jövedelem pótló járadékként előterjesztett havi 66.090 forintos igényét a bíróság alaposnak találta. A bíróság a lejárt, összesen 4 371.261 forint járadék után középarányos időponttól, 2007.november 2. napjától kötelezte az alperest késedelmi kamat megfizetésére a kereseti kérelemmel egyezően.
Gyógyszerek és gyógyhatású készítmények többletköltsége
Az I. r. felperes 2005. évre havi 10.000 forinttal számolva, a 2006. január 1. napjától havi 5.000 forinttal számolva 2010. május 3 l-e közötti időszakra 319.000 forint lejárt járadék, valamint a jövőre nézve, 2010. június 1. napjától havi 5.000 forint járadék megfizetése iránt terjesztett elő igényt. Az alperes a követelés összegét vitatta. Az orvosszakértői vélemény a gondozás időszakára, azaz a kórházból való hazatérést követő egy hónapos időtartamra tartotta szükségesnek, indokoltnak gyógyszerek, élelemfeljavító szerek, táplálékkiegészítők szedését. I. r. felperes ezen a címen 10.000 forint költség felmerültét igazolta, ezt meghaladóan ezért a bíróság az ezen a címen előterjesztett keresetet és a jövőre nézve előterjesztett járadékigényt mint hogy annak indokoltságát sem a szakértői vélemény, az összegszerűségét pedig egyéb bizonyíték nem támasztotta alá, elutasította.
Gyógyászatai segédeszközök költségei:
Az I. r. felperes ezen a címen 71.772 forint tőke és járulékai megfizetésére terjesztett elő igényt. Az I. r. felperes okiratokkal, a keresetlevél F/13. szám alatt számlával, az 75/F/3. szám alatt csatolt számlával, 75/F/4. szám alatt csatolt számlával, a gyógylabda, Scholl harántemelő, gyógycipő és a műtét után szükséges gyógyászati segédeszközök megvásárlását és az ezzel összefüggésben keletkezett költségét bizonyította. A felmerült kiadás , költség balesettel való összefüggése egyértelmű , az ezen a címen követelt összeget az alperes sem tette vitássá, ezért annak megfizetésére és a kifizetés napjától járó késedelmi kamata megfizetésére az alperest a kereseti kérelemmel tel egyezően kötelezte.
Autóvásárlás költségei:
 A felperes 850 000 Ft t őke és ezután 2006. január 30. napjától járó kamatai, 2006 február 1. és 2010. május 31. napja közötti időre havi 45 177 Ft figyelembevételével lejárt 2 349 204 Ft tőke és ezután 2008. április 2. napjától járó kamatai , valamint a jövőre nézve 2010 június 1. napjától 2013. január 31. napjáig havi 45 177Ft költségpótló járadék megfizetésre kérte kötelezni az alperest.
Az alperes az ezen a címen előterjesztett követelést vitatta. A felperes a keresetlevél mellékleteként csatolt okirattal, szerződéssel bizonyította, hogy a balesetet követően , 2006. január 30. napján autó-mata sebességváltós személygépkocsit vásárolt, arra önrészként 850 000 Ft-ot megfizetett, míg a vételár fennmaradó részének megfizetésére kölcsönt vett fel. A kölcsön összegét 84 hónap futamidő alatt havi 45 177 Ft-os törlesztő részletekben tartozik megfizetni 2013. január 31. napjáig. Az automata gépjármű vásárlására a baleset miatt, a felperes mozgáskorlátozottsága , lába használhatóságának csökkentése miatt , azzal összefüggésben került sor. A szakértői vélemény bizonyítja, hogy az I. r. felperes a tömegközlekedésben való részvételre nem képes, bal lábát biztonságosan nem tudja használni, biztonsága érdekében a rehabilitációs kezelések alkalmával gépjármű igénybevétele indokolt, illetve speciálisan kialakított gépjárművel önállóan is tud közlekedni. A gépjármű vásárlásával az I. r. felperes akarat elhatározása folytán felmerült költség a balesettel oksági kapcsolatban , szükségszerűen és indokoltan merült fel. A károkozó a károsultat köteles olyan helyzetbe hozni, mintha a káresemény nem következett volna be. A családban több gépjármű áll rendelkezésre , de a speciálisan kialakított automata váltós gépjármű megvásárlását kizárólag az I... felperes mozgáskorlátozottsága indokolta. Az ezen a címen előterjesztett követelés összegét a felperes a csatolt okiratokkal, szerződéssel , törlesztési tervvel , hitel törlesztését igazoló okirattal hitelt érdemlően bizonyította. Ezért a bíróság a kérelemmel egyezően kötelezte az alperest, a már egy ösz-szegben kifizetett 850 000 Ft, valamint a már teljesített törlesztő részletekből álló költség és azután a kifizetés időpontjától, illetve a középarányos időponttól járó kamati, valamint a jövőben még esedékes törlesztő részletek járadék formájában történő térítésére.
Háztartási kisegítő:
Az I. r. felperes ezen a címen 2005. július 23. és 2010. május 31. napja közötti időszakra 2 400 000 Ft lejárt járadék , valamint 2010. június 1. napjától havi 40 000 Ft véghatáridő nélkül folyósítandó járadék megfizetése iránt terjesztett elő igényt. A járadék összegét 2005. július 23. és 2005. november 30. közötti időtartamra havi 60 000 Ft, ezt követően havi 40 000 Ft összegben jelölte meg. Az I. r. felperes előadta, hogy házi munkát, kerti munkát végezni nem tud, alkalmazottat fogadtak fel, az üzletben és a ház körül ... segít családnak , akinek ezért cserébe szállást és étkezést biztosítanak. Alperes a követelést vitatta.
A szakértői vélemény igazolja, hogy a kórházból való hazabocsátását követően az I. r. felperes egy hónapig gondozásra , három hónapig a könnyű háztartási munkák tekintetében háztartási kisegítő igénybevételére szorult, míg a nehéz háztartási munkák tekintetében élete végéig indokolt háztartási kisegítő alkalmazása , igénybevétele. A felperes a kisegítőként alkalmazott ... tanú meghallgatását nem indítványozta, így az alkalmazott igénybevételét a felperesek előadásán kívül bizonyíték nem támasztotta alá. Nem történt bizonyítás felajánlása arra sem , hogy a tanú részére teljesített természetbeni szolgáltatás, szállás , étkezés biztosítása milyen értéket képviselt, a felperes által megjelölt összeget,havi 40 000 , illetve 60 000 Ft-ot elért,illetve a kisegítő által elvégzett szolgáltatás milyen terjedelmű volt, a tanú mely időszakban , milyen időtartamban , milyen típusú munkát végzett. A kisegítő igénybevétele és annak költsége egyszerűen , tanú bizonyítással igazolható lett volna . Az I. r. felperes arra is hivatkozott, hogy a család többi tagjára hárult többletteher , többletmunka , amelyet bár szívességi alapon és ellenszolgáltatás nélkül fejtenek ki, annak költsége az alperes terhére róható. E körben a bíróság az ápolási -gondozási költségnél kifejtettekre is utal.
Elelemfeljavítás
 A felperes ezen a c ímen 108 nap időtartamra , 800 Ft figyelembevételével 86 400 Ft és ezután 2005. május 30. napjától a kifizetés napjáig járó kamatai megfizetésére kérte kötelezni az alperest. Alperes napi 500 Ft élelemfeljavítás címén felmerült költséget nem vitatott. A szakértő az élelemfeljavítás , fehérjebő, kalciumban, vitaminban gazdag étkezést indokoltságát két és fél hónapos   időtartamban   alátámasztotta  ,   ezért  75   napra  a  felperes  által     megjelölt   800   Ft

alapulvételével a bíróság az alperest 60 000 Ft tőke és azután 2005. május 30. napjától járó kamatai megfizetésére kötelezte.
Közlekedési többletköltség
 Az I. r. felperes 2005. július 23. és 2010. május 31. napja között havi 20 000 Ft alapul vételével 1 160 000 Ft lejárt járadék és ezután 2007. december 26. napjától a kifizetés napjáig járó kamat, valamint a jövőre nézve ,2010. június 1. napjától havi 20 000 Ft benzin költség megfizetésére kérte kötelezni az alperest.
 Az orvosszak értői vélemény alapján megállapítható, hogy a z I. r. felperesnél a balesetet követően két évig heti egy alkalommal, két év után két hetente, havonta gyógytorna, masszázs , egyéni torna, fizioterápiás kezelések alkalmazása indokolt volt, ezen alkalmakkor a tömegközlekedésre való alkalmatlansága folytán gépjármű használata indokolt. A tanú vallomások bizonyítják hogy a felperes a budakeszi Rehabilitációs Intézetbe rendszeresen járt gyógytornászhoz. A bíróság két éves időtartamra havi 10 00 Ft üzemanyag költséget, összesen 240 000 Ft -ot állapított meg (Pp. 206. §(3)bekezdés) az I. r. felperes részére , ezen felül a keresetet elutasította. A felperes által előterjesztett havi 20 000 Ft benzin költség felmerültére , összegszerűségére bizonyítás nem került
előterjesztésre . Az I. r. felperesnek bizonyítást, de legalábbis részletes tényállítást kellet volna előterjesztenie arra, hogy hány alkalommal ,milyen távolságra , milyen fogyasztási adatok mellet, milyen összegű benzin költsége merül fel . A felperes erre vonatkozóan vállalta (2009. szeptember 7. előkészítő irat ) részletes igazolás , a kezelések rendszeressége, azzal felmerült közlekedési költségek tekintetében , amely elmaradt. A bíróság arra is utal , hogy gépjármű használatával felmerült üzemanyag költség olyan költség, amely a balesettől függetlenül is felmerül, ha a felperes gépjárművet használ.
Ápolás -gondozás többletköltsége
 Az I. r. felperes 2005. július 23. és 2006. június 30. napja közötti időtartamra 959 580 Ft tőke és ezután 2006. január 10. napjától járó kamati iránt terjesztett elő igényt. A követelést akként részletezte, hogy 2005. július 23. és 2005. december 31. napja között napi 8 órával számolva havi 110 700 Ft, 2006. január 1. és 2006. június 30. között napi 4 órával számolva havi 60 300 Ft alapulvételével a fenti költsége keletkezett. Előadta, hogy a szakértői vélemény megállapításával ellentétben , tanúk vallomásával igazolható módon nem csak egy hónapig szorult gondozásra , a gondozást a családtagok, hozzátartozók végezték szívességbe ellenszolgáltatás nélkül , ezért a profitorientált és szakvégzettségű dolgozókat foglalkoztató gazdálkodó szervezetek által alkalmazott díjszabás 75 %-a a felperest megilleti.
 Alperes a k övetelést vitatta. Azt, hogy a gondozást a felperes egészségi állapota mely időszakban tette indokolttá, szükségszerűvé a bíróság a szakértői vélemény megállapításait fogadta el , a tanú vallomásokkal szemben , mert annak megállapítása orvosi szakkérdés. A szakvélemény a kórházi tartózkodást követő 1 hónapos időtartamban állapította meg annak szükségességét, indokoltságát, a felperes ezen felüli hónapokra előterjesztett igénye már csak ez okból is alaptalan. Az összegszerűség vonatkozásában a bíróság az alábbiakra utal.
A kártérítés célja a más személy felróható kötelezettségszegése miatt bekövetkezett vagyonvesztés megelőzése és reparálása. A Ptk. 355. §(4) bekezdéséből következően kárként a vagyonban bekövetkezett értékcsökkenés,( tényleges kár) , az elmaradt vagyonnövekedés , valamint a vagyonból    eszközölt    szükséges    költekezés    értékelhető.    E    három    módon    bekövetkezett

vagyonvesztés a kár , kár hiányában pedig nincs kártérítési felelősség . A háztartási kisegítő, ápoló, gondozó igénybevételével felmerült költség a káreseménnyel összefüggésben lévő, a károsult elhatározásán múló, a vagyoni hátrány kiküszöböléséhez szükséges indokolt költségként igényelhető. Amennyiben azonban a gondozó igénybevétele költekezést , vagyon vesztést , nem eredményezett, a felperesnél kár nem keletkezett. Az a hivatkozás , hogy az ingyenesen ténykedő nem a károkozót kívánta előnyösebb helyzetbe hozni, nem alapoz meg vagyoni kárt, mert azt a károsult szempontjából kell vizsgálni . A jogszabállyal ellentétes az a hivatkozás , hogy bár a károsult vagyona nem csökkent , mégis a vagyon értékreparációját szolgáló kártérítés jár olyan mértékben , amilyen mértékben nem költött. A vagyonjog nem azzal foglalkozik, hogy a kár miért nem következett be, a kártérítés szabályai kizárólag arra fókuszálnak, hogy van -e kimutatható vagyonvesztés , azt felróható magatartás okozta e. Ha pedig kár , költekezés bármilyen okból ( szívességből nyújtott segítség) nincs , jogi képtelenség arra hivatkozni, hogy a tulajdonos vagyona ugyan nem csökkent , de a tulajdonosnak mégis kártérítés járt olyan mértékben , amilyen mértékben nem kötött, az alperes csak felperes ténylegesen felmerült kára, vagyonban bekövetkezett realizálódott csökkenése megtérítésére kötelezhető.
Rehabilitációs költség
A felperes ezen a címen a gyógymasszázs költsége okán 40 000 Ft és ezután 2006. május 2. napjától járó kamata megfizetése iránt terjesztett elő igényt. A költség összegét számlával igazolta, annak indokoltságát a szakvélemény alátámasztja.
Nem vagyoni kár
Az I. r. felperesnek a baleset következtében a testi épséghez, egészséghez fűződő személyiségi joga nem vitásan megsérült ,életpályája kezdetén a baleset következtében súlyos egészségkárosodást szenvedett , munkaképessége 67%.ban csökkent, melyre tekintettel a nem vagyoni kártérítés iránti igény alapos . A nem vagyoni kárpótlás célja, hogy segítse a károsultat új életvitele kialakításában és biztosítsa a nem vagyoni hátrányokból eredő nehézségek leküzdését. A bíróság valamennyi tényező együttes vizsgálata során a - 34/1992.(VI.6) AB. határozatban foglalt irányelveket és a felperes által elszenvedett jogsérelem mértékét figyelembe véve - arra a meggyőződésre jutott , hogy 8 000 000 Ft nem vagyoni kártérítés elegendő és alkalmas az I. felperes által elszenvedett nem vagyoni hátrányok kompenzálására. E körben a bíróság értékelte, hogy a 26 évesen őt ért baleset életére döntően kihat, élete alapvetően és súlyosan megváltozott, a felperes arra kénszerül, hogy a megváltozott adottságaihoz igazodó életmódot alakítson ki , szükségképpen feladni kényszerül olyan lehetőségeket , amellyel a hasonló korú egészséges emberek élhetnek. Mozgásában korlátozott, segédeszköz igénybevételére szorul, lába használhatóságának csökkenése miatt szabadidőd tevékenységekben , sportban , fizikai munkavégzésben , nehéz háztartási munkák tekintetében akadályozza, önértékelése csökkent. Interperszonális konfliktusai gyakoribbakká váltak családtagjaival mely az őt ért sérülés okozta veszteségi élménynek is lehet következménye, de amelynek az oka a személyiségében észlelhető alacsonyabb emocionális érettség és indulatkezelési problémák is. Az alperes által a pert megelőzően teljesített 2 000000 Ft-ot betudva a felperes követelésébe 6000 000 Ft tőke és a baleset napjától járó kamatai megfizetésére kötelezte.Az alperes által a motorkár címén korábban kifzetett 762 300 Ft-nak a beszámítását a felperes maga elvégezte, csak az ezen felüli összeget követelte az alperestől.
II.  r. felperes 6 000 000 Ft tőke nem vagyoni kártérítés és azután a baleset napjától járó kamatai megfizetésére kérte alperes kötelezését. A lefolytatott bizonyítási eljárás során megállapítható tényállás szerint a II. r. felperes a fia balesetét és annak következményeit nem dolgozta fel teljesen ,

pszichés terápiára nem szorul, de pszichésen enyhe dyssthymia volt nála észlelhető, életvezetése megváltozott , munka terhei megnőttek , sírékonyab lett , nehezen tud alkalmazkodni az új helyzethez A bíróság részére nem vagyoni kártérítés megállapítását az immateriális hátrányok kompenzálásra indokoltnak látta . Az összegszerűség körében ugyanakkor értékelendő, hogy életfelfogásában és személyiségében, emberi kapcsolataiban a szakvélemény tartós , lényeges változást nem igazolt, a helyzethez való alkalmazkodását saját , meglévő , a balesettől független személyiségjegyei nehezítik, amely az alperes terhére nem róható. A felperes által előterjesztett kárigény eltúlzott , az igazolt , elszenvedett sérelem hozzávetőleges kiegyensúlyozására az objektív mérce hiányában mérlegeléssel megállapított 500 000 Ft alkalmas lehet.
II.  r. felperes kerti kisegítő:
 A Ilr. felperes ezen a c ímen 2005. április 6. és július 22. közötti időre , 3,6 hónapra havi 50 000 Ft alapul vételével 180 000 Ft tőke és ezután 2005. május 30. napjától járó kamatai iránt terjesztett elő keresetet . Előadása szerint a kerti munkát a baleset előtt az I. r. felperes végezte , a kórházi tartózkodása alatti erre nem volt módja. A kerti kisegítő igénybevétele, azzal összefüggésben felmerült költség összegére vonatkozó bizonyítás hiányában a bíróság a keresetet elutasította , utalva az I.. r. felperes követelésénél fentebb részletesen kifejtettekre.
II.	r. felperes telefon többlet költség
2005. április 6-és 2005. július 22. napja közötti időre havi 7000 Ft felszámításával 25200 Ft telefon használattal felmerült költség és 2005. május 30. napjától járó kamatai iránt érvényesített igényt. A követelést alperes vitatta. Az I. r. felperes részére a kórházi tartózkodás ideje alatt felmerült telefonálási költség , feltöltő kártyák értéke az I. r. felperes részére megtérítésre kerül. Minthogy a felperesek napi kapcsolatban álltak, a naponta történő látogatási költségek megtérítéséről a bíróság rendelkezett, a telefonhasználattal felmerült többlet költség megtérítése indokolatlan és összegszerűségében sem igazolt.
III.	r felperes eredeti keresetében 6 000 000, módosított keresetében 4 000 000 Ft tőke és azután a
baleset napjától járó kamatai megfizetése iránt terjesztett elő keresetet. Alperes a nem vagyoni
kárigényt megalapozatlansága folytán vitatta.
Az alperes akkor kötelezhető kártérítés fizetésére, ha a károsult nem vagyoni kár bekövetkeztét bizonyítja . A személyhez fűződő jog megsértése önmagában csak a jogellenes magatartás megállapítására ad alapot, a sérelmet szenvedő akkor igényelhet nem vagyoni kárt , ha bizonyítja olyan hátrány keletkezését , amely indokolja a nem vagyoni kár megtérítését . A III. r. felperes tekintetében a szakértői vélemény nem igazolt olyan immateriális sérelmet, amely nem vagyoni hátrányként értékelhető, és amelynek csökkentésére vagy kiküszöbölésére kártérítés megállapítását indokolná. A baleset következményeként nem vitásan III. r. felperes családon belüli feladati megnövekedtek, szabadideje csökkent . A testvére balesetét és annak következményeit azonban elfogadóan éli meg , azt feldolgozta , személyiségére , életfelfogására , emberi kapcsolataira nem volt hatása a testvére balestet . Nem került felszínre olyan adat, amely azt bizonyítaná, hogy a baleset étevezetését jelentősen befolyásolta volna. Ezért a bíróság a nem vagyoni kár iránti igényét elutasította.
11-111. r. felperesek látogatási költsége
A felperesek ezen a címen egyetemlegesen 63 163 Ft tőke és ezután 2005. május 30. napjától járó késedelmi kamatai megtérítését kérték. Alperes a követelést nem vitatta. A felperesek előadása és a

tanú vallomása szerint a kórházi tartózkodása alatt II-III. r. felperesek I. r. felperest rendszeresen mindennap látogatták .A kórházi tartózkodás 43 napja alatt ... viszonylatában 33,6 km alapulvételével felmerült 30 308 Ft, valamint a rehabilitációs időszak alatt ... viszonylatban megtett 24, 4 km alapul vételével 64 nap alatt 32 855 Ft üzemanyag költség, látogatási költség indokoltan, a balesettel összefüggésben , szükségszerűen merült fel. A bíróság a költség és azután középarányos időponttól járó kamatai megtérítésére az alperest a kérelemmel egyezően kötelezte a II-II. r. felperesek mint egyetemlegesen jogosultak felé.
 A b íróság a tényállást az írásban többször kiegészített szakértői véleményt, - mivel annak helyességével kapcsolatosan nyomatékos kétség nem merült fel, az a per egyéb adataival ellentétben állónak nem látszott, - az ítéleti tényállás alapjául elfogadta.
 A Pp. 206.  § (1) bekezdése szerint a bíróság a tényállást a peres felek előadásának és a per során felmerült bizonyítékoknak egybevetése alapján állapítja meg; a bizonyítékokat a maguk összességében értékeli, és meggyőződése szerint bírálja el.
A Pp. 206. § (3) bekezdése szerint a bíróság a kártérítés vagy egyéb követelés összegét, ha a szakértői vélemény vagy más bizonyíték alapján meg nem állapítható, a per összes körülményeinek mérlegelésével belátása szerint határozza meg.
A fentiekre tekintettel a bíróság a rendelkező részben foglaltak szerint határozott.
A lejárt járadék tekintetében az előzetes végrehajthatóság a Pp. 231. §a.)pontján alapul.
 A b íróság az alperest késddelmi kamat fizetésére a Ptk. 360. §(1) és (2) bekezdése és a Ptk. 301. §(1) bekezdése alapján kötelezte.
 A b íróság a perköltségről a Pp. 81. §(1) bekezdése alapján a pernyertességgel- pervesztességgel arányban rendelkezett. A felperesek személyes költségmentessége folytán le nem rótt 900 000 Ft kereseti eljárási illetékből és 238 308 Ft állam által előlegezett szakértői díjból a pervesztességgel arányos 324 000 Ft-ot és 85 788 ft ot az alperes a 6 /1986. (VI.26)Im. sz. rendelet 13. §(2) bekezdése alapján köteles megfizetni, míg a felperesekre eső 576 000 Ft illetéket és 153 520 Ft szakértői díjat a 13. §(1) bekezdése és 14.§-a alapján az állam viseli. A bíróság az alperest a Pp81. §(1) bekezdése alapján kötelezte az I. r. felperes felé a jogi képviselettel felmerült, a 32/2003. (VIII. 22.)IM. sz. rendelet 3. §(2) bekezdésének a.) potnja alapján megállapított az Áfa összegét is tartalmazó munkadíjból álló perkötség megfizetésére. A III. r. felperes a nem vagyoni kárigény tekintetében teljesen pervesztes , a II. r. felperes túlnyomó részt pervesztes lett , ezért kötelesek az alperes jogi kéviseletével felmerült munkadíjból álló perköltség megfizetésére.A bíróság az alperes részére megállapított munkadíj összegét a pertárgy értéktől eltérően a perben kifejtett tevékenységgel arányosan állapította meg.
Budapest, 2010. május 5.
 dr. Szuetta Erika s. k.       bíró