A KÚRIA
mint felülvizsgálati bíróság

Kfv.I.35.605/2012/9.szám

A Kúria a dr. Lux Anita pártfogó ügyvéd  által képviselt  felperesnek a  családtámogatási referens által képviselt Magyar Államkincstár Központ   alperes ellen támogatási ügyben hozott közigazgatási határozat bírósági felülvizsgálata iránt indított perében a Miskolci Törvényszék 2012. május 15. napján kelt 24.K.21.825/2011/13. számú jogerős ítélete ellen a felperes által 14. sorszámmal benyújtott felülvizsgálati kérelem folytán az alulírott napon - tárgyaláson kívül - meghozta az alábbi

í t é l e t e t:

A Kúria a Miskolci Törvényszék 24.K.21.825/2011/13. számú ítéletét hatályában fenntartja.

A pártfogó ügyvéd díját az állam viseli.

Ez ellen az ítélet ellen további felülvizsgálatnak nincs helye.

I n d o k o l á s

A felperes 2011. február 3-ai keltezésű beadványát  hallási betegség miatti fogyatékossági támogatás iránti kérelemként bírálták el. Eljárása során az elsőfokú hatóság beszerezte a Nemzeti Rehabilitációs és Szociális Hivatal Észak-magyarországi Regionális Igazgatóságának (a továbbiakban: NRSZH) szakhatósági állásfoglalását, amely szerint a felperes nem minősül súlyosan fogyatékosnak. Az elsőfokú szakvélemény tartalmazza, hogy a felperes jobboldali hallásküszöbe 70 dB, a bal oldali 70 dB, és hallásjavító segédeszközt nem használ. 

Az elsőfokú hatóság elutasította a kérelmet, amelyet az alperes a CST-6360-4/2011. számú határozatával helybenhagyott. Az alperes határozatát a fogyatékos személyek jogairól és esélyegyenlőségük biztosításáról szóló 1998. évi XXVI. tv. (a továbbiakban: Fot.tv.) 23.§ (1) bekezdés b) pontjára, 23/C.§ (1) bekezdésére, valamint az Fot.tv. végrehajtására kiadott súlyos fogyatékosság minősítésének és felülvizsgálatának, valamint a fogyatékossági támogatás folyósításának szabályairól szóló 141/2000.(VIII.9.) Korm.r. (a továbbiakban: R.) 1. számú mellékletének 2. pontjára alapította. 

Az elsőfokú bíróság, felperes indítványára, igazságügyi orvosszakértői bizonyítást folytatott le. Az igazságügyi orvosszakértő felperes személyes vizsgálata, illetőleg a becsatolt dokumentumok alapján azt állapította meg, hogy a felperes esetében súlyos fogyatékosság sem látás, sem hallás, sem mozgásszervi eredetből nem véleményezhető. A felperes 11. sorszámú beadványában a véleményezettnél rosszabb egészségi állapotára hivatkozott, ezen belül kiemelten halló- és mozgásszervi panaszaira. Az igazságügyi orvosszakértő kiegészítő véleményében előadta, hogy az észrevételben foglaltakat orvosszakértői szempontból nem lehet értékelni.

Az elsőfokú bíróság elutasította a felperes keresetét, megállapította, hogy a fogyatékossági támogatás megállapításának feltétele olyan szakkérdés, amelyben szakhatósági állásfoglalás beszerzése, illetőleg a peres eljárásban igazságügyi orvosszakértői bizonyítás lefolytatása nem volt mellőzhető. A szakértő azonban azt fejtette ki, hogy a felperes esetében a súlyos fogyatékosság nem állapítható meg és ezt a véleményét a felperes észrevételét követően is fenntartotta. A szakvéleményt a bíróság hiánytalannak és aggálymentesnek értékelte és ennek alapján állapította meg, hogy az alperesi határozat megfelelt az irányadó anyagi és jogszabályokban foglaltaknak. 

A felperes felülvizsgálati kérelemmel támadta az elsőfokú bíróság ítéletét, annak hatályon kívül helyezését,  a kereseti kérelemnek megfelelő ítélet meghozatalát kérte.  Személyes beadványában előadta, hogy  kétféle fogyatékossága van, a lábáé és a füléé. Jogi képviselője útján arra hivatkozott, hogy  az elsőfokú bíróság nem tett eleget a tényállás teljes körű felderítésére vonatkozó kötelezettségének, illetve a feltárt tényállásból megalapozatlan, jogszabálysértő következtetéseket vont le.  Az elsőfokú bíróság az ellentmondásos szakértői véleményt kritika nélkül elfogadta, holott a szakértő a tényszerű, orvosi dokumentumokban szereplő adatok ellenére nem véleményezte a súlyos fogyatékosságot, sem hallás, sem mozgásszervi eredetből. Az elsőfokú bíróság a  hallásküszöbre vonatkozó adatokat nem tisztázta, miközben  az egyik becsatolt orvosi iratokon egyik fülnél 70 dB, a másiknál 100 dB volt a hallásküszöbi érték. A jogi képviselő nélkül eljáró felperesnek nem volt lehetősége  a peres eljárás során újabb szakértő kirendelését indítványozni, eljárási jogaira való kioktatása nem volt megfelelő. 
Nem lett megfelelően értékelve az sem, hogy a felperes milyen járóképességgel rendelkezik, holott az R. 6. pontja szerint mozgásszervi fogyatékosnak kellene tekinteni, önellátásra való képességét sem értékelték.

Az alperes ellenkérelmet nem nyújtott be.

A felperes felülvizsgálati kérelme nem alapos. 

A felülvizsgálati eljárásban a Kúria a jogerős ítéletet csak a felülvizsgálati kérelem, csatlakozó felülvizsgálati kérelem keretei között, a megjelölt jogszabályok alapján vizsgálhatja felül (a Polgári perrendtartásról szóló 1952. évi III. tv. (a továbbiakban: Pp.) 272.§ (2) bekezdés, 275.§ (2) bekezdés, BH2002. 490., KGD2002. 262.). 
A felperes felülvizsgálati kérelmében az elsőfokú bíróság által - álláspontja szerint - megvalósított eljárási jogszabálysértésekre hivatkozott. 

A Pp. 163.§ (1) bekezdése szerint a bíróság a per eldöntéséhez szükséges tények megállapítása végett bizonyítást rendel el. 

A Pp. 275.§ (1) bekezdése alapján a felülvizsgálati eljárásban bizonyítás felvételének helye nincs. A Kúria a felülvizsgálati kérelem elbírálása során a rendelkezésre álló iratok alapján dönt. 

A közigazgatási perekben  a  per elsőfokú szakaszának bizonyítási eljárása során kell és lehet a feleknek bizonyítani, szükség szerint a feltárt bizonyítékok alapján további bizonyítási eljárást kezdeményezni. Az elsőfokú bíróság a szakértői véleményt megküldte a feleknek, arra a felperes észrevételt tett, erre az igazságügyi szakértő írásban reagált. A tárgyalás berekesztése előtt a felperes az elsőfokú bíróság kifejezett kérdésére azt adta elő, nincs bizonyítási indítványa. Ennek következtében nem élt a  másik szakértő kirendelése iránti indítvány Pp. 182.§ (3) bekezdés második mondata szerinti lehetőségével. 

A Pp. 182.§ (3) bekezdése alapján a bíróságnak is módja  van a szükséges felvilágosítást megkérni a szakértőtől, ha a szakvélemény homályos, hiányos, önmagával vagy más szakértő véleményével, illetve a bizonyított tényekkel ellentétben állónak látszik, vagy helyességéhez egyébként nyomatékos kétség fér. Az elsőfokú bíróság azért nem kért további felvilágosítást a perben kirendelt szakértőtől, mert - a jogerős ítéletéből megállapíthatóan -, akként ítélte meg, hogy a szakvélemény nem szenved ezen hiányosságokban, hanem  aggálytalan. 

A felülvizsgálati kérelemben foglaltakkal szemben tehát az elsőfokú bíróság vizsgálta a közigazgatási eljárás teljes anyagát, a felek perbeli nyilatkozatait, beadványaikat, a szakhatósági állásfoglalást és a szakértői véleményt. A bizonyítékokat a Pp. 206.§-ának (1) bekezdése alapján a maguk összességében értékelte, és meggyőződése szerint, eljárási hibát nem vétve, állapította meg, hogy a felperes keresete nem alapos. 

A Kúria a felperes mozgásszervi fogyatékosságra vonatkozó előadásait nem vehette figyelembe, mivel az alperes határozatával a felperesnek a Fot.tv. 23.§ (1) bekezdés b) pontja szerinti hallási betegség (halláskárosodás illetve hallási fogyatékosság) miatti igényét bírált el. 

Mindezekre figyelemmel a Kúria az első fokú bíróság ítéletét a Pp. 275.§ (3) bekezdése alapján hatályában fenntartotta.

A felülvizsgálati eljárásban a felülvizsgálati kérelmet előterjesztő   felperes számára kötelező a jogi képviselet. A Borsod-Abaúj-Zemplén Megyei Kormányhivatal  Jogi Segítségnyújtó Szolgálata a tárgyi költségmentes perben  a felperes részére pártfogó ügyvédi képviselet igénybevételét engedélyezte. A pervesztes felperest képviselő pártfogó ügyvéd díjának összegét a Kúria nem határozta meg, csupán - a Pp.87.§ (2) bekezdésének megfelelően -  a költség viseléséről döntött.

Az eljárás a Fot.tv. 23/D.§ (5) bekezdése alapján illetékmentes, így a felülvizsgálati eljárás illetékének tárgyában külön rendelkezni nem kellett. 

Budapest, 2013. július 4.

Dr. Hajnal Péter sk. a tanács elnöke, Huszárné           dr. Oláh Éva sk. előadó bíró, Dr. Mudráné                dr. Láng Erzsébet sk. bíró