Fővárosi Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság
21.K.29.574/2013/9.

 A Fővárosi Közigazgatási és Munkaügyi Bír óság a Czugler Péter Ügyvédi Iroda (fél címe szám II. emelet 1. ajtószám, eljáró ügyvéd: dr. Czugler Péter) által képviselt felperes (cím) a dr. Cziráky Gábor jogtanácsos által képviselt Budapest Főváros Kormányhivatala (cím alperes ellen ingatlan-nyilvántartási ügyben hozott közigazgatási határozat bírósági felülvizsgálata iránt indított perében, amely perbe az alperes pernyertessége érdekében a dr. Fodor Ákos Ügyvédi Iroda (cím) és az alperesi beavatkozó (cím) felszámoló által képviselt kft1 (cím) beavatkozott meghozta az alábbi 
í t é l e t e t:

A bíróság az alperes 800015/6/2012. számú határozatát a Budapesti 1. számú Körzeti Földhivatal 800476/1/2011. és 800042/1/2012. számú határozatára kiterjedően hatályon kívül helyezi.

Kötelezi az alperest és az alperesi beavatkozót, hogy 15 napon belül fizessenek meg a felperesnek 20.000.- (húszezer) forint - 20.000.- (húszezer) forint perköltséget.
Az alperes személyes költségmentessége folytán a le nem rótt kereseti illeték a Magyar Állam terhén marad. 
Az ítélet ellen nincs helye fellebbezésnek. 
I n d o k o l á s

A bíróság a közigazgatási és a peres eljárás iratai, valamint a felek nyilatkozata alapján az alábbi tényállást állapította meg. 

 Az kft2 2011. december 19.-én a Budapesti 1. sz. Körzeti Földhivatalhoz (továbbiakban elsőfokú hatóság) kérelmet terjesztett elő az ingatlan-nyilvántartásról szóló 1997. évi CXLI. törvény (továbbiakban Inytv.) végrehajtásáról szóló 109/1999. (XII. 29.) FVM rendelet (továbbiakban Vhr.) 60. § alapján rendszeresített formanyomtatványon és az ott megkövetelt adattartalommal. Kérte, hogy az elsőfokú hatóság a Budapest ... hrsz. alatti és a ... hrsz alatti ingatlanok telekalakításához járuljon hozzá. A kérelemhez ... számú, záradékolt térrajzot, szakhatósági állásfoglalásokat mellékelt. Kérte továbbá, hogy az elsőfokú hatóság a korábbi ügyszámon 2011. március 17.én beadott kérelem mellékleteit is vegye figyelembe. A csatolt szakhatósági állásfoglalások a ... .... sz., a ... sz., a ... sz. és a ... 800183/15/2011. sz. állásfoglalásai. A ... és a ... az kft2, mint ügyfél nevére, a ... állásfoglalása a kft1, felszámoló biztosa, név1 nevére, a ... állásfoglalása a ...kft1. nevére került kiadásra. 

Az kft2 2011. december 8.-i keltezésű és 2011. december 19.-i iktatású kérelmet is előterjesztett egy A4-es levélpapíron. Ebben név1 mint a kft1. „fa" felszámolóbiztosa kérte az elsőfokú hatóságot, hogy a .... szám alatti ... hrsz. és a ... hrsz. alatti ingatlanok telekalakítására adjon engedélyt. Hivatkozott a ... számú záradékolt térrajzra, a  ..., a ..., a ... és a ... szakhatósági állásfoglalására. Kérte, az elsőfokú hatóság a ... ügyiratszámon 2011. március 17.-én beadott kérelem mellékleteit vegye figyelembe.
2011. december 21.-én az kft2 kérelmezőként előterjesztette a 338/2006. (XII.23.) Korm. rendelet szerinti kérelmet a telekalakítási eljárás megindítására. Hivatkozott a már benyújtott szakhatósági állásfoglalásokra, és a megelőző eljárás irataira. 
Az elsőfokú hatóság 800476/1/2011 számú, 2012. Január 05.én kelt határozatában az kft2 részére a telekalakítást engedélyezte. A korábbi kérelemmel egyesítve a perbeli ingatlanok határrendezését és megosztását úgy változtatta meg, hogy a ... hrsz. alatti földrészlet területe 4224 m2 kivett közút, a ... hrsz. földrészlet területe 7ha 8091 m2 kivett üzem és a ... hrsz. alatti földrészlet területe 2 ha 1733 m2 kivett üzem lett. 
A határozat indokolása felhívta az kft2 által benyújtott szakhatósági állásfoglalásokat, részletesen hivatkozott a szakhatósági állásfoglalások feltételeire, melyeket az engedélybe átemelte. Megállapította, az kft2 jogosult az engedély iránti kérelem benyújtására, csatolta a szükséges dokumentumokat, melyeket az arra jogosított személy készítette, valamint befizette a szükséges igazgatási szolgáltatási díjat. 
2012. január 10.-én név1 felszámolóbiztos az kft2 mint a kft1. „fa" képviseletében kijavítás iránti kérelmet terjesztett elő az elsőfokú hatóságnál. Kérte, a hatóság a 800476/1/2011 számú 2012. Január 05.én kelt határozatát aként javítsa ki, hogy az kft2 helyett kérelmezőként a kft1. „fa" (....) képv: kft2. felszámoló (....) név1 felszámolóbiztost jelölje meg. Előadta, a hivatalnak tudomása volt arról, miszerint az kft2 az eljárásban nem félként, hanem a kft1. „fa" kérelmező törvényes képviselőjeként szerepelt, így a határozatot ennek alapján ki kell javítani. 
Az elsőfokú hatóság 800042/1/2012. sz. határozatában a 800476/1/2011 számú 2012. Január 05.én kelt határozatát kiegészítette. A kiegészített szövegrész szerint a „kft1. „fa" (....) képviseletében kft2. felszámoló (....) név1 felszámolóbiztos - egyesített telekalakítási eljárása ügyében a telekalakítási kérelemnek helyt adok, és a név2 földmérő, név3 minőséget tanúsító földmérő által készített hivatalom által 2011.02.28.-án záradékolt ... ttsz.ú változási vázrajzban foglaltak szerint engedélyezem".  A határozat egyéb rendelkezéseit a kiegészítő határozat hatályában fenntartotta. 
A kiegészítő határozat indokolása szerint az kft1. „fa" (....) képviseletében kft2. felszámoló (....) név1 felszámolóbiztos ügyfélként történő írásbeli bejelentése alapján megállapítható, hogy az ügy érdemi kimenetelét befolyásoló módon a kérelmező neve és címe hiányosan került feltüntetésre a 800476/1/2011 számú határozaton, ezért a kiigazításról - kiegészítésről kellett döntenie. Felhívta a közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló 2004. évi CXL. törvény (továbbiakban Ket.) 81/B. § (1) - (4) bekezdését. 
A felperes, aki a .... hrsz. alatti ingatlan 20300/93242 részében tulajdonos, mindkét elsőfokú határozatot fellebbezéssel támadta. A 800476/1/2011.-es határozat elleni fellebbezésében hivatkozott arra, az elsőfokú hatóság nem vette figyelembe a ... (továbbiakban ...) előtt a felperes és a ... kérelmére 2007.-ben a ... alatt megindult telekegyesítési eljárást, márpedig két eljárás nem lehet egyidejűleg folyamatban. Elismerte, a ... az eljárást felfüggesztette, azonban határozatot nem hozott, de az ettől függetlenül folyamatban lévő eljárásnak tekintendő. Ezen okból pedig a telekalakítási kérelmet az elsőfokú hatóságnak el kellett volna utasítania. 
Támadta a határozatot, mert a kérelmet arra nem jogosult személy terjesztette elő. A kérelmező kft2 az érintett ingatlannak nem tulajdonosa, a 338/2006. (XII.23.) Korm. rend. 17/A § (3) bekezdése szerint ellenben csak a tulajdonos, vagy a tulajdonostárs terjeszthet elő telekalakítás engedélyezése iránti kérelmet. Az kft2 a saját nevében terjesztette azt elő, így a kérelem jogosulatlantól származott. 
Hivatkozott arra, a benyújtott szakhatósági állásfoglalások közül a Tűzoltóparancsnokság állásfoglalását nem a kérelmező szerezte be, a kft1 az érintett ingatlanhoz semmiképpen nem kapcsolódik. Ugyanígy a Polgári Védelmi Igazgatóság szakhatósági hozzájárulását is a kft1 szerezte be. A Közlekedési Felügyelőség szakhatósági állásfoglalása pedig az kft2 nevéhez kapcsolódik, aki nem jogosult a kérelem előterjesztésére. Ezért a kérelmet érdemi vizsgálat nélkül el kellett volna utasítani. 

Fellebbezésében előadta, e jogszabálysértéseken nem változtat az, hogy az elsőfokú hatóság utóbb a határozatot módosította. A kft1 „fa" saját nevében ugyanis soha nem terjesztett elő telekalakítás iránti kérelmet.
Kifogásolta, a felperes nem tudta az ügyfél jogait gyakorolni, mivel a szakhatóságok és az elsőfokú hatóság nem értesítették az eljárásokról. Ezzel sérült a Ket. 29. § (3) bekezdés b) pontja.
Eljárásjogi kifogásként előadta, sérült a Ket. 72. § (1) bekezdésének ef) pontja, a határozat ugyanis súlyosan fogyatékos, tényállást nem tartalmaz, a jogi indokolást pedig teljes egészében mellőzi. 
Az elsőfokú hatóság 800042/1/2012 sz. határozata elleni fellebbezésben előadta, a kiegészítő határozat jogellenes és ezért a másodfokú hatóságnak meg kell azt semmisítenie. Érvelése arra irányult, miszerint az kft2 kérelmében semmilyen utalás nincsen arra vonatkozóan, hogy a kérelmező valaki nevében terjesztette volna elő a kérelmét. A saját nevében előterjesztett kérelmet nem lehet utólag a határozat meghozatalát követően megváltoztatni, és a kérelmező nevét átírni. Amennyiben a kft1. „fa" telekalakítási engedélyt kíván szerezni, akkor a 338/2006. Korm. rend. 17/A §.-ában szabályozott eljárás keretében teheti meg. 
Az első fokú hatóság ismételten megkereste a szakhatóságokat, illetőleg jogutódjaikat, hogy korábbi álláspontjukat fenntartják-e. A 800042/7/2012 sz. felterjesztő végzésben arról tájékoztatta az alperest, hogy a szakhatóságok álláspontjukat változatlanul fenntartották. A felperes felügyeleti intézkedést kérelmező beadványában az elsőfokú hatóság eljárását jogellenesnek tartotta, kifejtette a Ket egyetlen rendelkezése nem támasztja alá a megkeresést, sőt a Ket 102. § (5) bekezdése és a 104. § (1) bekezdése 8 napos felterjesztési kötelezettséget ír elő. 
Az alperes a fellebbezési eljárásban a 800015/2/2012 végzésével megkereste a Budapest Főváros Kormányhivatala Építésügyi Főosztályát, a ... és a ... az elsőfokú szakhatósági állásfoglalások felülvizsgálata végett. A másodfokú hatóságok az elsőfokú szakhatósági állásfoglalásokat egyrészt helyben hagyták, másfelől másodfokú szakhatósági hatáskörükben eljárva azzal egyező módon nyilatkoztak. A tűzvédelmi szakhatósági állásfoglalást a közigazgatási hatóságok szervezeti rendszerének átalakítása miatt bekövetkező a Ket 42. § (6) bekezdésébe foglalt összeférhetetlenség miatt a ... ki, aki Fővárosi Tűzoltóparancsnokság szakhatósági állásfoglalását fenntartotta. 
Az alperes a 800015/6/2012 számú határozatával az elsőfokú hatóság 800476/162011 és 800042/1/2012 sz. határozatait helybenhagyta. Indokolásában alapvetően a szakhatóságok hozzájárulására hivatkozott, arra, hogy a telekalakításnak a szakhatóságok által észrevételezett akadálya nincs. A szakhatóságok álláspontját így határozatának tényállásaként fogadta el. 
A felperes által a fellebbezésben állított jogsértésekre az alperes kifejtette, a szakhatósági előzetes állásfoglalást név1 felszámolóbiztos és az kft2 jogszerűen kérhette, mint a kft1 felszámoló biztosa. A szakhatóságok érdemi állásfoglalását a kérelmező - ügyfelek - nevének elírásai nem befolyásolták, végeredményben ugyanazon jogosultról volt szó. Megállapította, az kft2. jogszerűen nyújtotta be a telekalakítási kérelmet, mivel a csődeljárásról és a felszámolási eljárásról szóló 1991. évi XLX törvény (továbbiakban Csőd.tv) 27/A § (12) bekezdése és 27/B § (1) bekezdése szerint a felszámolóbiztos az adós törvényes képviselője, mivel a Csőd.tv. 34. § (2) bekezdése szerint az adós nevében eljárva kizárólagosan a felszámolóbiztos tehet jognyilatkozatot. Az adott esetben pedig ez történt. A kiegészítő határozat ezért pontosítást tartalmaz, amely az ügy kimenetelére nincs hatással. 
Jogszerűnek találta az alperes az elsőfokú szakhatóságok újbóli, a fellebbezés felterjesztése előtti megkeresését. Megállapította ugyanakkor, a ... ... eljárási hibát vétett, az ... szakhatósági állásfoglalásának fenntartására vonatkozó első fokú hatósági megkeresés alapján végzett eljárásában, ez azonban a telekalakítási eljárást érdemben nem befolyásolta.  
A felperes azon fellebbezési állítására, miszerint a ... előtt párhuzamos telekalakítási eljárás folyik, az alperes kifejtette, iratok hiányában erről az elsőfokú hatóság nem tudhatott, egyébként a műemléki védettség már az ingatlan tulajdoni lapján nem szerepel. 
A felperes határidőn belül keresettel fordult az alperes határozata ellen a Fővárosi Törvényszékhez. Keresetében kérte az alperes határozatának az elsőfokú határozatokra kiterjedő megsemmisítését, hatályon kívül helyezését, a végrehajtás felfüggesztését. Perköltség igényt terjesztett elő. 
A bíróság az alperes határozatának végrehajtását felfüggesztette, végzése 2013. január 21.én jogerőre emelkedett.
A felperes a semmisségi ok körében előadta, másodfokon tűzvédelmi szakhatóságként kizárt szakhatóság, a ... járt el, így a Ket. 121. § (1) bekezdés c.) és b.) pontja alapján a határozat semmis.
Az elsőfokú hatóság által hozott határozat elleni fellebbezéssel egyezően adta elő, hogy a kérelmező személye a telekalakítási eljárásban tisztázatlan. A kérelmet először a kft1 nyújtotta be, akinek az ingatlanokkal semmilyen kapcsolata nincs, az itt hozott határozatot az alperes megsemmisítette, majd ezt az eljárást a hatóság megismételte. A megismételt eljárásban született meg a támadott határozat, azonban a kérelmező személyéről a kijavító végzés kivételével semmilyen döntés nem született. Az alperesi határozat a tényállást e körben nem tartalmazza, megalapozatlan. Háromszor cserélt alanyiságot a kérelmező személye, de erre vonatkozóan semmilyen döntést (pl. jogutódlásról) nem hoztak a hatóságok. 
A felperes részletesen feltárva megismételte a keresetlevelében a fellebbezésében előadott és a kérelmező személyére vonatkozó tényelőadását, kifogásolta, a másodfokú határozat e körben az érdemi vizsgálatot mellőzte. Támadta a határozatot mert a szakhatósági állásfoglalásokat nem a kérelmező szerezte be, azok más névre lettek kiállítva, de hivatkozott a kétszeres eljárás tilalmára is. Kifogásolta, elmaradt a ... szakvéleményének beszerzése, és a ... állásfoglalásának kikérése. Megsértette az alperes a ... 24/1999. /XII.13./ ÖK. Rendelet 3. § 12. pontját, mert közműtérképet is kellett volna csatolni a kérelemhez. 
Az alperesi határozatot a Ket. 50. § (1) bekezdésébe és a 72. § (1) bekezdés ea.) pontjába ütközőnek tartotta, mert az irányadó tényállást nem tárta fel, és a határozatba foglalt okiratok tartalmát nem vizsgálta. Kifejtette, az elsőfokú eljárás és a szakhatósági eljárások során nem tudta ügyfél jogait gyakorolni, továbbá megismételte fellebbezésének érvelését, miszerint a határozat indokolást nem tartalmaz. 
Az alperes ellenkérelmében kérte a kereset elutasítását, perköltségigénye volt. 
Érvelése szerint a felperes csak hivatkozott a ... kizárására, de ilyen irat nem állt a közigazgatási iratok között rendelkezésre. Az kft2-nek mint a kft1 felszámolójának minden jogi lehetősége megvolt a  telekalakítási kérelem előterjesztésére, a szakhatósági vélemények közül a ... a kft1. felszámoló biztosának kérelmére hozta meg állásfoglalását. A párhuzamos, ... előtt folyó eljárásról az alperesi hatóságoknak irat nem állt rendelkezésükre.
A felperes azon hivatkozása, miszerint be kellett volna a telekalakítási engedélyezési eljárásban a Nemzeti Közlekedési Hatóság és a ... szakvéleményét szerezni, a földhivatalokról, a Földmérési és Távérzékelési Intézetről, a Földrajzi-név Bizottságról és az ingatlan-nyilvántartási eljárás részletes szabályairól szóló 338/2006. (XII.23.) Korm. rend. 4. melléklete alapján megalapozatlan. Az ... nem szakhatóság, a z ... pedig nem szerepel a mellékletben. 
Összefoglaló álláspontja szerint a határozat megalapozott, eljárási és anyagi jogszabályt nem sértett. 
A bíróság értesítette a kft1. „fa" képviseletében eljáró kft2 felszámolót a perbe való beavatkozás lehetőségéről. Az kft2 kérelmére a bíróság az alperesi pernyertesség előmozdítása végett az alperesi oldalon engedélyezte a  kft1. „fa" beavatkozását.
A beavatkozó kérte a felperes keresetének elutasítását, perköltségigénye volt. Álláspontja szerint a telekalakítási kérelmet jogszerűen terjesztette elő az kft2, mivel a kft1. „fa" törvényes képviselője. Az elsőfokú hatóság kiegészítő határozata ugyancsak jogszerű volt. Nem zajlott két eljárás az első fokú hatóság előtt, csak új ügyszámot kapott az eljárás. Az alperes jogszerűen járt el, amikor beszerezte a szakhatósági állásfoglalásokat a Ket. 104.§ (2) bekezdése alapján ez kötelezettsége. A szakhatósági felperesi előadásra az alperessel egyezően terjesztette elő álláspontját. Kiemelte, a felperes be sem tudta azonosítani az eljáró szakhatóságokat, a kizárás vonatkozásában előadta, a Ket 42.§ (6) bekezdése nem utal a szakhatósági állásfoglalás miatti kizárási okra. 
Ugyancsak az alperesi határozattal azonos módon terjesztette elő álláspontját a felperesi keresetben vitássá tett jogszabálysértések tekintetében, így a ... előtt folyó eljárásra, a hiányzó szakhatósági álláspontokra. Utalt arra, a 24/1999. (XII.13.) XI.ÖK rendelet (KSZT) felperes által felhívott szabályai nem hatályosak, a hatóságok pedig az új szabályok ismeretében hozták meg határozatukat.
Peres felek a tárgyaláson álláspontjaikat fenntartották. A felperes kifogásolta, az alperes állítása szerint a saját hatósági eljárásában keletkezett iratok nem állnak rendelkezésére, így a saját álláspontját nem vitatottnak tekintve eleve semmisnek tekintette az alperesi határozatot. Előadta, az alperesi védekezés egyébként sem vitatja a felperesi előadást, így sem a megelőző eljárás, sem az iratok tartalmának körében érdemi védekezést nem tartalmazott. Csatolta a ... 460/0679/2007 sz. végzését, amelyben 2007. Október 5.-én a 2007.06.08. án indult telekalakítási eljárást felfüggesztette. 
Az alperesi beavatkozó álláspontjára vonatkozóan előadta, a másodfokú tűzvédelmi állásfoglalást - nem vitatott módon - az FTP hozta, az illetékes és eljárni jogosult szakhatóság megkeresése nem történt meg. Korábbi álláspontját fenntartva utalt arra, a beavatkozó nem csatolt iratot előadása alátámasztására, így a kft1 által indított eljárás lezárásáról. Kiemelte, a beavatkozó az eljárás megindításakor nem hivatkozott képviselői minőségére, a maga nevében terjesztette elő a kérelmet. 
A felperes álláspontjára a beavatkozó előkészítő iratában részletesen kifejtette, az elsőfokú hatóság kiegészítő határozata jogszerű, egy nyilvánvaló tévedést igazított ki. Levezette a hiányolt szakhatósági megkeresések és állásfoglalások indokolatlanságát, a 338/2006 (XII.23.) Korm.rend. 4. mellékletét táblázatos formában felhívva azt szükségtelennek értékelte. Csatolta a közigazgatási iratok között fellelhető 2012. január 10.-i kijavítási kérelmet és határozatot. 
A felperes a beavatkozó előkészítő iratára vonatkozóan kifejtette a kérelmező személyével kapcsolatot keresetlevélben előadott álláspontját a beavatkozó igazából nem vitatta, utalt arra is, a beavatkozó kérelmet a szükséges formanyomtatványon sohasem terjesztett elő. Előterjesztett kérelme nem felel meg a 338/2006. (XII.23.) Korm.rend. 17/A § ba foglalt követelményeknek. Előadta az XI.ÖK. Rendelet (KSZT.) perben releváns rendelkezései nem változtak. Összefoglaló álláspontja szerint a beavatkozó a tényeket nem vitatja, így a hiányolt szakhatósági állásfoglalások és hiányzó közműtérkép szükségességének jogszabályi követelményét sem. 
A felperes keresete az alábbiak szerint megalapozott:        
A bíróság a felperes keresetlevele és az alperes nyilatkozata, valamint a felek előadása és az alperesi közigazgatási iratok alapján megállapított tényállásból kiindulva a következőkre alapozta a döntését:

A Ket. 109. § (1) bekezdése és Polgári Perrendtartásról szóló 1952. évi III. tv (továbbiakban Pp.) 327. § (1) bekezdése értelmében az ügyfél, illetve a kifejezetten rá vonatkozó rendelkezés tekintetében az eljárás egyéb résztvevője a közigazgatási hatóság jogerős határozatának felülvizsgálatát a határozat közlésétől számított harminc napon belül jogszabálysértésre hivatkozással kérheti a közigazgatási ügyekben eljáró illetékes bíróságtól a jogerős határozatot hozó hatóság elleni kereset indításával. Az Inytv. 58. § (1) bekezdése szerint a jogok és tények bejegyzése, illetőleg adatok átvezetése tárgyában hozott fellebbezéssel meg nem támadható ingatlanügyi hatósági határozat ellen bírósági felülvizsgálati kérelmet nyújthat be az, akinek jogát a határozat sérti, továbbá - jogok és tények bejegyzéséről rendelkező határozat ellen - közérdekű jogorvoslatot terjeszthet elő az ügyész. Az Inytv. 60. § (1) bekezdése szerint a bírósági felülvizsgálatra a Pp. XX. fejezetének szabályait kell alkalmazni. 
A bíróság az alperesi határozat jogszerűségét a Pp. 215. § alapján a kereseti kérelem és ellenkérelem korlátaira figyelemmel vonta értékelésébe. A bíróság a Pp. 339/A § alapján a közigazgatási határozatot annak meghozatalakor alkalmazandó jogszabályok és fennálló tények alapján vizsgálja felül.    
A bíróság döntésében az alábbi jogszabályokat alkalmazta:
 A Ket. 50. § (1) A hatóság köteles a döntéshozatalhoz szükséges tényállást tisztázni. Ha ehhez nem elegendőek a rendelkezésre álló adatok, bizonyítási eljárást folytat le.
(4) A hatósági eljárásban olyan bizonyíték használható fel, amely alkalmas a tényállás tisztázásának megkönnyítésére. Bizonyíték különösen: az ügyfél nyilatkozata, az irat, a tanúvallomás, a szemléről készült jegyzőkönyv, a szakértői vélemény, a hatósági ellenőrzésen készült jegyzőkönyv és a tárgyi bizonyíték.
(5) A hatóság szabadon választja meg az alkalmazandó bizonyítási eszközt. Törvény előírhatja, hogy a hatóság a határozatát kizárólag valamely bizonyítási eszközre alapozza, továbbá törvény vagy kormányrendelet meghatározott ügyekben kötelezővé teheti valamely bizonyítási eszköz alkalmazását, illetve előírhatja valamely szerv véleményének a kikérését.
(6) A hatóság a bizonyítékokat egyenként és összességükben értékeli, és az ezen alapuló meggyőződése szerint állapítja meg a tényállást.
72. § (1) A határozatnak - ha jogszabály további követelményt nem állapít meg - tartalmaznia kell
ea)  a megállapított tényállást és az annak alapjául elfogadott bizonyítékokat,
104. § (1) Ha a fellebbezésnek megfelelően a hatósági döntést a 103. §-ban foglaltak szerint nem módosítják vagy nem vonják vissza, a fellebbezésről az annak elbírálására jogosult hatóság dönt.
(2) A másodfokú döntést hozó hatóság beszerzi a másodfokú eljárásban kijelölt szakhatóság állásfoglalását. Ha törvény vagy kormányrendelet a másodfokú eljárásban szakhatóságot nem jelöl ki, a hatóság maga dönt a fellebbezésnek a szakhatósági állásfoglalás ellen irányuló részében is.
121. § (1) Az e fejezetben szabályozott eljárások során a döntést meg kell semmisíteni, ha
b)  az ügy nem tartozik az eljáró hatóság hatáskörébe vagy illetékességébe, kivéve, ha a hatóság a 22. § (3) bekezdése szerint járt el,
c)	a határozatot a szakhatóság megkeresése nélkül vagy a szakhatóság jogszabályon alapuló állásfoglalásának figyelmen kívül hagyásával hozták meg
	
a földhivatalokról, a Földmérési és Távérzékelési Intézetről, a Földrajzinév Bizottságról és az ingatlan-nyilvántartási eljárás részletes szabályairól szóló 338/2006. (XII. 23.) Korm. rendelet
 17/A. § (1) A telekalakítási eljá rás kérelemre induló eljárás. A kérelem tartalma szerint a telekalakítási eljárás típusai a következők:
a)  telekalakítási engedélyezési eljárás,
(3) A telekalakítás engedélyezése iránti kérelmet benyújthat:
a)  a telekalakítással érintett bármelyik telek bármelyik tulajdonosa,
b)  közös tulajdonban álló telek esetén bármelyik tulajdonostárs,
c)  aki a telekalakítással érintett földrészlet tekintetében tulajdoni igényt érvényesít,
d)  az elbirtoklás megállapítása iránt polgári peres eljárást kezdeményező,
e)  ha a telekalakítás során legalább nyolc új építési telek keletkezik, a tulajdonostársaknak a telek területnagyság szerinti többsége,
f)  az a személy, aki a telekalakításról a tulajdonossal írásban megállapodott.
(5) A telekalakítási eljárás megindítása iránti kérelemnek a közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló törvényben meghatározottakon túl a következő adatokat kell tartalmaznia:
a)  természetes személy kérelmező esetén a természetes személyazonosító adatokat,
b)  gazdálkodó szervezet kérelmező esetén a gazdálkodó szervezet statisztikai számjelét,
c)  a telekalakítással érintett tel(k)ek helyrajzi számát, a tel(k)ek fekvése szerinti település megjelölésével,
d)  a kérelmezett telekalakítási eljárás típusának (telekalakítási engedélyezési eljárás vagy egyesített telekalakítási eljárás) megjelölését,
e)  a telekalakítás célját, amely lehet:
ea)  telekcsoport újraosztása,
eb)  telekfelosztás,
ec)  telekegyesítés,
ed)  telek-határrendezés,
f)  az igazgatási szolgáltatási díj befizetésének igazolását.
(7)	A telekalakítási eljárás megindítása iránti kérelmet a miniszter által rendszeresített, és a földhivatalok honlapján közzétett formanyomtatványon kell benyújtani. A telekalakítási eljárás megindítása iránti kérelemhez mellékelni kell a telekalakítási dokumentációt, mely a 3. mellékletben felsorolt munkarészeket tartalmazza, a telekalakítás céljának függvényében. Amennyiben a telekalakítási eljárás megindításakor a kérelmező rendelkezik hatályos, záradékolt változási vázrajzzal, úgy a 3. melléklet 1. pont 1.1-1.6. alpontjaiban foglalt munkarészek ismételt benyújtása nem szükséges.

	4. melléklet a 338/2006. (XII. 23.) Korm. rendelethez
	A földhivatal telekalakítási eljárásában közreműködő szakhatóságok
 6.	 A víziutak medrét és a kikötők, átkelők, vízpartok és vízterületek telkét érintő telekalakítás esetén.	 A tervezett telekalakítás nem korlátozza-e indokolatlanul vagy indokolatlan mértékben a polgári célú vízi közlekedést, illetve hajózási létesítmények működését.	 ...	 Nemzeti Közlekedési Hatóság Központja	

Budapest Főváros XI. Kerület Önkormányzat 24/1999 (XII.13.) ÖK. sz. rendelete 3. § (12) bekezdése szerint a ... út, ... út, ... út azon szakaszán, ahol a távhővezeték a föld felett húzódik, mindaddig nem adható ki telekalakítási engedély (ha más közútról a telek megközelítése nem biztosítható), míg a vezetéket föld alá nem helyezik, vagy meg nem szüntetik. A telekalakítási engedélyhez az érintett terület közműtérképét - a meglévő állapot ábrázolásával - csatolni kell.  

A bíróság határozottan leszögezi, a Pp. 215. § alapján a bíróságot köti a felperesi kereseti kérelem és az alperesi ellenkérelem. Ennek függvényében kell elbírálnia a perbeli jogvitát, a Pp. 213. § alapján pedig az ítéletnek ki kell terjednie a perben előterjesztett valamennyi kereseti kérelemre. 
A felperesi kereset legelőször semmisségi okra hivatkozott, így a bíróságnak mindenképpen a semmisség körében kellett vizsgálódnia. Amennyiben ugyanis a közigazgatási határozat semmissége megállapítható, akkor a felperes által hivatkozott eljárásjogi vagy anyagi jogi jogszabálysértés már nem vizsgálható, mivel a semmisség abszolút hatályon kívül helyezési,  megsemmisítési ok. A Pp. 336/A § alapján pedig a bíróság a közigazgatási határozat semmisségének észlelésekor hivatalból bizonyítást rendelhet el. 

A bíróság a jelen perben semmisségi okot nem talált, a felperes hivatkozása a semmisségi okra alaptalan. Az iratokból aggálytalanul megállapítható, hogy a ... szakterülete másodfokú szakhatóságként a másodfokú eljárásban hagyta jóvá a ... .... sz. állásfoglalását. Nem a ... járt el, amely a jogelőd és a jogutód szervezetek vezetői azonossága miatt valóban ki volt zárva a Ket. 42. § (6) bekezdése alapján. A bíróság azonban határozottan utal arra, a kizárt hatóság részvétele az eljárásban nem semmisségi ok, a Ket. felhívott rendelkezése ilyet nem tartalmaz. Legfeljebb az ügy érdemére kiható lényeges eljárási jogszabálysértés, amely miatt, amennyiben az az ügy érdemére kihatott, a közigazgatási határozat hatályon kívül helyezhető. 
A felperes keresete tehát ez okból nem foghatott helyt. Alapos volt ellenben a felperes hivatkozása a kérelmező személyének tisztázatlanságára, a kérelem benyújtásának körülményeire, a kérelmező személyének megállapítására vonatkozó eljárás jogszabályba ütközésére. 
A bíróság megállapítja, a felperesi kereset által hivatkozott eljárási jogszabálysértések az ügy érdemére kiható, lényeges eljárási szabálysértések voltak, ezért az alperesi határozatot a Pp. 339. § (1) bekezdése alapján az első fokú határozatokra kiterjedően hatályon kívül helyezte. 
A bíróság határozottan leszögezi az ingatlannyilvántartási eljárás kérelemhez kötött eljárás az Inytv. 6. §-alapján. A kérelmezőnek kérelmet kell előterjeszteni azért, hogy a kérelem teljesítésével, a bejegyzéssel, a döntéssel közhitelesen igazolt, senki által nem vitatható jog illesse őt meg. Természetesen a jogalkotó rendelkezett hivatalból indított eljárásokról is, azonban a peres esetben a telekalakítási eljárás kérelemhez kötött eljárás. 
Az eljárás továbbá forma kötött, tehát kifejezetten vagy az Inytv. vagy az Inytv. végrehajtásáról szóló rendelet, vagy - amint a peres esetben - külön jogszabály a /2006. (XII. 23.) Korm. rendelet határozza meg a kérelem formáját és annak adattartalmát. A kérelmet tehát a megfelelő formanyomtatványon kell benyújtani a hatáskörrel és illetékességgel rendelkező ingatlannyilvántartási hatóságnál. 

A peres esetben egyértelműen megállapítható, hogy a jogszabályokban előírt forma kötött kérelmet 2011. december 21. -én az arra jogosulatlan kft2 terjesztette elő, a felszámoló gazdasági társaság a saját nevében kérte a telekalakítást. A felszámolás alá helyezett alperesi beavatkozó neve, jogosultsága meg sem jelent a kérelemben, sőt a korábbi december 19.-én érkeztetett földhivatali általános kérelem formanyomtatványán sem szerepelt. Csupán egy nem forma kötött levélben jelezte a felszámoló 2011. december 19.-én , voltaképpen nem ő kérelemben kért jognak a jogosultja, hanem az alperesi beavatkozó. 
Az eljárás azonban nem felel meg a jogszabályoknak, mert a forma kötött eljárás feltétele annak, hogy valaki kérelmezőként jogokat kérelmezzen az ingatlanügyi hatóságtól. A forma kötött kérelem előterjesztése az ügyféli jogállásnak előfeltétele. Az alperesi beavatkozó tehát ügyfélként nem terjesztett elő joghatályos kérelmet a telekalakításra vonatkozóan. 
Az ingatlanügyi hatóság a kérelem teljesítésével a kérelmezőnek biztosítja a jogosultságot. Ebből következik, az, aki nem terjeszt elő kérelmet, nem kaphat jogot. A peres eljárás alapját képező közigazgatási hatósági eljárásban egy tisztázatlan kijavítási kérelem alapján hozott kiegészítő határozatban az ingatlanügyi hatóság annak adott jogot, aki nem kérte, és nem is volt ügyfél az eljárásban. Az alperesi beavatkozó, aki forma kötött, joghatályos kérelmet nem terjesztett elő, hanem egy alakszerűtlen beadványban kérte az elsőfokú hatóságot a kijavításra a kiegészítő határozat által jutott hozzá az engedélyhez.
A bíróság felperesi-, és alperesi előadás hiányában nem vizsgálta, mennyire volt jogszerű a kijavítási kérelemre hozott kiegészítő határozat, azonban azt megállapította, az elsőfokú ingatlanügyi hatóság egyszerűen egy jogosulti névváltozással „tette helyére a dolgot", és megadta annak az engedélyt annak, aki ezt a jogszabályokban előírt módon nem is kérte. 
A bíróság utal arra, amely álláspontot egyébként a peres felek a kiegészítő határozat után - beleértve az alperes és az alperesi beavatkozót - képviseltek, a Csőd.tv. szerint a felszámoló képviseleti joga elvitathatatlan. Mindez azonban nem azt jelenti, hogy a saját nevében eljárva, az önmagának megszerzett jogokat egyszerűen átadja a felszámolás alá vont adósnak. A felszámolás alá vont adós számára, mint annak a törvényes képviselője szerezhet jogokat, és vállalhat kötelezettségeket. Mindaddig, amíg a felszámolás jogerősen be nem fejeződik azaz az adós társaságot jogerősen nem törlik, a felszámoló az adós képviselőjeként eljárva az adósnak szerez jogokat és az adós kötelezettségét teljesíti. A felszámoló az adós helyett a saját nevében eljárva önmagának semmilyen jogot nem szerezhet, a felszámolót ilyen jogállás a Csőd.tv. szerint nem illeti meg. 

A peres esetben a felszámoló a saját nevében, önmagának kérte a telekalakítás engedélyezését, és az engedélyező határozatban az ingatlanügyi hatóság a felszámoló cégnek, aki e minőségét nem jelezte, adta meg az engedélyt. Az elsőfokú ingatlanügyi hatóság később egy határozat kiegészítéssel korrigált, kicserélte -- kiegészítés gyanánt a neveket -- ami jogellenes. A jogszerű megoldás a kérelem hivatalból való elutasítása lett volna, ebben az esetben a jogosult (a beavatkozó) a jogszabályoknak megfelelő formanyomtatványon képviselője útján még egyszer a kérelmet előterjeszthette volna. 
A felperes kereseti kérelme tehát e körben alapos volt. A támadott határozat az ügy érdemére kiható módon eljárási jogszabályt sértett, ezért azt a bíróság a Pp. 339. § (1) bekezdése alapján hatályon kívül helyezte. 
A felperesi keresetet vizsgálva a bíróság megállapította, hogy a kétszeres eljárás tilalmának megszegésére a felperes alaptalanul hivatkozott. A ... előtt az eljárás felfüggesztésre került, a felfüggesztés oka pedig éppen a párhuzamos ingatlanügyi hatóság előtt zajló eljárás volt. A ... a Ket. 32. § alapján jogszerűen járt el. 
A bíróság álláspontja szerint a felperes részben alaposan hivatkozott a szakhatóságok véleményének hiányára. Az alperesi beavatkozó a ... szakvéleményének hiányát a felperes által szintén hivatkozott jogszabály hely alapján kívánt igazolni. Az alperes szintén jogszerűen hivatkozott arra, hogy az érintett vízérben hajózási és más tevékenység nem folyik. Mindezek ellenére a jogszabályokból kétségtelenül megállapítható, a jogszabály melléklete tartalmazza a megkeresés szükségességét. 

A bíróság utal arra, a felperes az ingatlannyilvántartási hatóságok előtt folyó eljárás során nem hivatkozott e megkeresések szükségességére, csak a peres eljárásban a felperesi kereset részeként érvelt ezzel. Az illetékes ingatlanügyi hatóságnak vizsgálnia kellett volna, valóban fennáll-e ez a feltétel vagy nem, azonban jogszabály maga sem egyértelmű. A bíróság osztja az alperesi beavatkozó álláspontját és az Alaptörvény 28. cikke szerint a bíróságnak az Alaptörvény és a jogszabályok értelmezésekor azt kell feltételezni, hogy azok a józan észnek és a közjónak megfelelő, erkölcsös és gazdaságos célt szolgálnak. Így a hajózási és vízi közlekedés feltételeinek megvalósítását vizsgáló szakhatósági állásfoglalás beszerzését a peres esetben indokolatlannak, a józan ésszel ellenkezőnek tartja. 

A felperes hivatkozott arra, az alperesi határozat a tényállást nem tárta fel, így sérült a Ket. 50. §-ába foglalt követelmény. A tényállás hiánya, megalapozatlansága kétségtelenül súlyos eljárásjogi jogszabálysértés. A valósághű tényállás megállapítása minden közigazgatási hatósági döntés előfeltétele. A tényállás megállapítása az eljáró közigazgatási szerv ötelessége, neki kell a döntéshez szükséges, jogilag releváns tényeket felderítenie, összegyűjtenie, majd a vonatkozó jogszabályok értelmezése mellett azokat súlyuknak megfelelően egyenként és összességükben értékelnie. A tényállás felületes, feltételezésekre alapított, hiányos, vagy helytelen megállapítása megalapozatlan döntéshez vezet. A hatósági eljárásban nincs kötött bizonyítás, a tényállás bármely, arra alkalmas bizonyítékon alapulhat. 

A bíróság megállapítja, a peres esetben az alperesi határozat nem sértette meg a Ket. 50. §-a előírásait. A határozatnak azokat a döntési pontokat, tényállási elemeket kell tartalmaznia, amelyek a közigazgatási szerv döntéséhez szükségesek, azt alátámasztják. A peres esetben az alperesi határozat a releváns tényeket megállapította, a döntéséhez szükséges tényállást tartalmazza. Kétségtelen, a határozatban számos pontatlanság található, elírás és az iratokból nem mindig levezethető információ került, azonban ezek a Ket. 50. § körébe tartozó jogellenességet nem merítették ki, nem hatottak ki az ügy érdemére sem, ezért a határozatot ezen az alapon hatályon kívül helyezni nem lehetett.
A felperes hivatkozott a Ket. 72. § sérelmére. Előadta a határozat nem tartalmazza a tényállást és a bizonyítékokat. A bíróság álláspontja szerint a felperes hivatkozása a Ket 72. § sérelmére nem alapos, a határozat a döntéshez szükséges tényeket és bizonyítékokat tartalmazza. 
Ugyancsak nem foghat helyet azon felperesi kereset, amely arra hivatkozott, hogy értesítés hiányában az ügyfél jogait nem tudta gyakorolni. A felperes által hivatkozott Ket. 29. § magára az alapeljárásra vonatkozik, amikor az érdekelteket, illetve azokat, akiket érint az eljárás ügyféli pozícióba kell beemelnie a hatóságnak. A Ket. 44. § (9) bekezdése szerint a szakhatóság előzetes szakhatósági hozzájárulása, állásfoglalása és végzései ellen önálló jogorvoslatnak nincs helye, az a határozat, illetve az eljárást megszüntető végzés elleni jogorvoslat keretében támadható meg. 

A Ket. felhívott rendelkezéseiből következően a felperes kereseti kérelme e körben alaptalan. A telekalakítási eljárás megindításának előfeltétele a telekalakítási dokumentáció csatolása, amely önálló, jogorvoslattal nem támadható szakhatósági állásfoglalást tartalmaz. A felperes tehát minden indok nélkül egy olyan eljárásban akart ügyfél lenni, amely eljárás eredménye előfeltétele annak az eljárásnak, ahol ellenben ügyféli jogait gyakorolhatta, mivel észrevételeket terjesztett elő, jogorvoslattal élt, az iratokat megismerhette. A másodfokú eljárás szakhatósági állásfoglalását ismerte, keresetlevelében értékelte, hasonlóan az első fokú szakhatósági állásfoglalásokhoz. Az alperes határozatát tehát ezen okból nem lehetett hatályon kívül helyezni, mert e körben nem sértett jogszabályt. 
A bíróság a fenti indokok alapján a felperes keresetét részben alaposnak találta, és a Pp. 339. § (1) bekezdése alapján az alperes határozatát az első fokú határozatokra kiterjedően hatályon kívül helyezte. Nem rendelkezett az ingatlanügyi hatóságok új eljárásra kötelezéséről. Ennek oka egyfelől az erre vonatkozó kereseti kérelem hiánya, másfelől azonban a Pp. 339. § (3) bekezdése alapján egy új jogalapon meghozott határozat meghozatalát nem látta megalapozottnak. 
A bíróság a Pp. 67. § (2) bekezdésében és 78. § (1) bekezdésében foglalt rendelkezés alapján - pervesztességére tekintettel - kötelezte az alperest és az alperesi beavatkozót a felperes költségeinek megfizetésére. A jogi képviselő munkadíjának összegét a bíróság a 32/2003. (VIII. 22.) IM rendelet 3. § (2) bekezdése alapján, de a (6) bekezdésben foglaltak alapján állapította meg, tekintettel az elvégzett jogi munkára és a tárgyalási részvételre.    

 Az illetékekről szóló 1990. évi XCIII. törvény (a továbbiakban: Itv.) 5. §.-ba foglalt alperesi személyes illetékmentesség folytán az Itv. 43. § (3) bekezdésében foglalt illetéket, amelynek  összege az Itv. 42. § (1) bekezdés a) pontja alapján kerül meghatározásra, figyelemmel a 6/1986. (VI. 26.) IM rendelet 14. § -ára, a Magyar Állam viseli. 

Az ítélet elleni fellebbezés lehetőségét a Pp. 340. § (1) bekezdése zárja ki.

Budapest, 2013. évi május hó 07. napján					
							 	   dr. Gyekiczky Tamás s. k.
									        bíró
A kiadmány hiteléül: