..................i Törvényszék
2.Pf.20.263/2013/4. szám 

A ...............i Törvényszék a (felperes képviselőjének neve, székhelye) ügyvéd által képviselt felperes neve (felperes címe szám alatti székhelyű) felperesnek - a (alperes képviselőjének neve, székhelye) ügyvéd által képviselt           dr. alperes neve (lakcíme, alatti lakos) alperes ellen lakás kiürítése iránt a ..................i Járásbíróság előtt folyamatba tett perében ..................................en 2013. évi január hó 14. napán meghozott P.20.221/2012/8. szám alatti ítélete ellen, felperes részéről 10./ sorszám alatt előterjesztett fellebbezés folytán meghozta a következő

ítéletet:

A törvényszék az elsőfokú bíróság ítéletét  helybenhagyja.

Kötelezi a törvényszék a felperest, hogy fizessen meg az alperesnek tizenöt nap alatt 13.160.- (Tizenháromezer-egyszázhatvan) forint másodfokú perköltséget. 

Tájékoztatja a törvényszék a felperest, hogy a keresetlevelére lerótt 21.000.- (Huszonegyezer) forint, valamint a fellebbezésére lerótt 27.000.- (Huszonhétezer) forint illeték visszaigénylése iránt kérelemmel fordulhat a NAV ..................................i Igazgatóságához. 

Az ítélet ellen nincs helye fellebbezésnek. 

Indokolás:

Az elsőfokú bíróság által megállapított tényállás szerint  peres felek  2011. február 28.  napján lakásbérleti szerződést kötöttek a felperes tulajdonát képező ..............., Széchenyi I. u. 2/B. szám alatti ingatlanra. A szerződés értelmében felperes az alperesnek határozatlan időre bérbe adta a 133 m2 alapterületű három szobás, összkomfortos lakást. 

Felperes képviseletében a polgármester 2011. november 4. napján írásban három hónap felmondási idővel a lakásbérleti szerződést felmondta, amit azzal indokolt, hogy a bérlő a bérbeadóval szemben botrányos, tűrhetetlen magatartást tanúsított, mivel az önkormányzattal, illetve annak képviselőjével szemben folyamatosan zaklató jellegű, lejárató célzatú magatartást tanúsított. Megalapozatlanul tett büntető feljelentést és az  önkormányzatot lejárató, jó hírnevét sértő, annak törvénytelen működését állító kijelentéseket. 

A felmondásban az 1993. évi LXXVIII. törvény (Lakástörvény rövidítve: Ltv.) 24. § (1) bekezdés c) pontjára hivatkozott. Felszólította alperest, hogy a felmondási idő lejártát követően a lakást kiürített, egészségügyi meszelt állapotban adja át. 

Alperes a felmondásban foglaltaknak nem tett eleget. A lakást nem ürítette ki. 

Felperes keresetében alperest vagylagosan a 2011. november 4. napján, vagy a       2012. október 25. napján kelt felmondás alapján kérte a .............., Széchenyi I. u. 2/B. szám alatti lakás kiürítésére és a lakás birtokba adására kötelezni.

Alperes a kereset elutasítását kérte. A felmondás jogszerűségét vitatta. 

Az elsőfokú bíróság 8./ sorszám alatti ítéletével felperes vagylagos kereseti kérelmeit elbírálva a keresetet elutasította. 

Az ítélettel szemben a felperes terjesztett elő fellebbezést, amelyben elsődlegesen az elsőfokú ítélet megváltoztatását és a kereseti kérelmének való helyt adást, másodlagosan az elsőfokú ítélet hatályon kívül helyezését és az elsőfokú bíróságnak új eljárás lefolytatására, és új határozat hozatalára való utasítását kérte. 

Alperes ellenkérelmében az elsőfokú ítélet helybenhagyását kérte. 

Az elsőfokú bíróság által megállapított tényállás kisebb részben hiányos, de az elsőfokú bíróság megalapozott döntést hozott és a jogszabályokat helyesen alkalmazta. 

A törvényszék az irányadó tényállást az alábbiakkal kiegészíti:

Felperes képviseletében a polgármester 2012. október 18. napján írásban felszólította az alperest arra, hogy kifogásolható és a bérbeadóra sérelmes magatartását hagyja abba, mert magatartásának jogkövetkezményeként a lakásbérleti szerződés felmondásának lehet helye. 

Alperes az írásbeli felszólítást 2012. október 19. napján átvette. 

Felperes képviseletében a polgármester 2012. október 25.  napján a lakásbérleti szerződést 2012. november 30. napjára felmondta, és felszólította alperest arra, hogy a lakást kiürítve adja át az önkormányzatnak. 

Alperes a felmondást 2012. október 27. napján átvette. A felmondásban foglaltaknak nem tett eleget. A lakást nem ürítette ki.

A törvényszék az így kiegészített tényállás alapján bírálta el a fellebbezést. 
Felperes fellebbezése megalapozatlan.

Az elsőfokú ítéletet nem kellett hatályon kívül helyezni, mert nem merült fel olyan eljárási hiba, vagy hiányosság, amely ilyen döntést indokolt volna.

Felperes a 2011. november 4. napján kelt felmondást előbb rendes, majd rendkívüli felmondásként jelölte meg. A felmondás tartalmilag hiányos, mert nem tartalmazza a  felmondás konkrét okát. A bérbeadó csak általánosságban jelölte meg, hogy a bérlő botrányos és tűrhetetlen magatartást tanúsított. A bérbeadó részéről a felmondást felszólítás nem előzte meg. 

Az elsőfokú bíróság a Ltv. 24. § (1) bekezdés c) pontját helyesen értelmezte és alkalmazta. Ez alapján a bérbeadó jogszerűen akkor élhet a felmondás jogával, ha a bérlő vagy a vele együtt lakó személy botrányos, tűrhetetlen magatartása a lakásbérleti szerződéssel szoros összefüggésben állóan nyilvánul meg, és a lakás használatához kapcsolódik. Az ettől függetlenül tanúsított sérelmes, tűrhetetlen, vagy zaklató magatartás nem szolgálhat a felmondás alapjául. Ilyen esetben a sérelmet elszenvedő más eljárás során kaphat jogvédelmet, amire az elsőfokú bíróság erre helyesen mutatott rá. A perbeli esetben a bérbeadó az önkormányzat volt. 

A 2011. november 4-i felmondás esetében a felperes nem tartotta be a Ltv. 25. § (3)-(5) bekezdésben meghatározott eljárási szabályokat. A felmondást nem előzte meg felszólítás. Jogszerű felmondás pedig a hónap utolsó napjára szólhatott volna. 

A törvényszék nem osztja az elsőfokú bíróság azon álláspontját, amely szerint a    2012. október 25. napján kelt felmondás alapján a lakás kiürítése iránti vagylagosan előterjesztett kereseti kérelmet nem lehetett elbírálni, mert a felmondási idő még nem telt el. Ez a jogi álláspont ellentétes a Pp. 122. § (2) bekezdésében foglaltakkal. Az elbírálás törvényi feltételei fennállottak. Ez esetben a felmondást felszólítás is megelőzte.    

A   felmondás   a  következő   hónap  utolsó napjára, 2012. november 30. napjára szólt. Ez a határidő az elsőfokú ítélet meghozatalának időpontjáig lejárt. A felszólítás és a felmondás kézbesítését felperes igazolta. 

A  felmondás azonban tartalmilag ugyanúgy hiányos, mint a 2011. november 4. napján kelt felmondás. A bérbeadó által sérelmesnek tartott alperesi magatartások és megnyilvánulások a lakásbérleti szerződéssel  nem állottak összefüggésben. A bérbeadó nem a lakhatással, a lakás használatával vagy az együttélés elvárható magatartási szabályaival összefüggésben tanúsította azokat, amiért is ezek a megnyilvánulások a felmondás alapjául jogszerűen nem szolgálhatnak.  Alperes fellebbezési ellenkérelmében erre helyesen hivatkozott. 

Az elsőfokú bíróság ítéletének indokolásában utalt arra, hogy a bíróság a               2012. október 25-én kelt felmondásra alapított lakás kiürítése iránti keresetet is elbírálta, amikor felperes keresetét elutasította. 

Mindezen indokok alapján az elsőfokú bíróság helyes döntést hozott, amikor a felperes keresetét elutasította, amiért is a törvényszék a fellebbezéssel támadott ítéletet a Pp. 253. § (2) bekezdése alapján helybenhagyta. 

A másodfokú eljárásban az alperes pernyertes lett. Alperes ügyvédi képviselettel járt el. Képviselője a másodfokú tárgyaláson megjelent. A képviselet ellátásával felmerült költséget a törvényszék mérlegelési jogkörben a 32/2003. (VIII. 22.) IM rendelet 3. § (1) bekezdése, (2) bekezdés a) pontja, (5) bekezdése, valamint a 4/A. § (1)-(2) bekezdése alapján összesen 10.160.- forintban állapította meg. A megjelenéssel felmerült útiköltséget figyelemmel a ...........-.................távolságra 3.000.- forintban határozta meg. E két tételből adódó perköltség megfizetésére a pervesztes felperest kötelezte a Pp. 78. § (1) bekezdése szerint tizenöt nap teljesítési határidővel. 

Felperes önkormányzat a keresetlevélen 21.000.- forint, a fellebbezésen 27.000.- forint eljárási illetéket lerótt. 
Az Illetéktörvény 4. § (1) bekezdése szerint az illeték fizetésére egyébként kötelezett mentessége (személyes illetékmentesség) esetén az illetéket a mentes féltől nem lehet követelni. 
Az 5. § (1) bekezdés b) pontja szerint az önkormányzat személyes illetékmentes. Felperes az eljárási és a jogorvoslati illetéket szükségtelenül rótta le. A törvényszék ezért tájékoztatta felperest arról, hogy a lerótt illetéket az Itv. 80. § (1) bekezdés i) pontja szerint a Nemzeti Adó- és Vámhivataltól visszaigényelheti. 

..................., 2013. évi április hó 2. napján 

dr. ..................sk. a tanács elnöke, dr. .....................sk. bíró, előadó, dr. ...............sk. bíró 

A kiadmány hiteléül:

...........................
törvényszéki írnok