...Munkaügyi Bíróság 
...szám.

A Magyar Köztársaság Nevében !

A ... Munkaügyi Bíróság a dr. Komlódi András ügyvéd /... ..../által képviselt felperes neve ... felperesnek, a Soósné dr. Varga Rózsa jogtanácsos /...által képviselt alperes neve .../...alperes ellen, köztisztviselői jogviszony megszüntetés jogellenességének megállapítása iránt indított perében, felperes által előterjesztett kereset alapján meghozta a következő

ítéletet: 

A munkaügyi bíróság megállapítja,hogy az alperes 2oo6.január 31-ei keletű 923/2oo6.számú, a felperes köztisztviselői jogviszonyát felmentéssel megszüntető intézkedése jogellenes, és felperes köztisztviselői jogviszonya az alperesnél 2oo6.augusztus 27-én szűnik meg. 

Kötelezi a bíróság az alperest,hogy az ítélet kézhezvételét követő 15 napon belül fizessen meg a felperesnek 271.384.-Ft azaz Kettőszáz-hetvenegyezer-háromszáz-nyolcvannégy forint elmaradt munkabért, és 2.247.336.-Ft, azaz Kettő-millió-kettőszáz-negyvenhétezer-háromszázharminchat forint hat havi átlagkeresetet,mindösszesen 2.518.72o.-Ft-ot,azaz Kettőmillió-ötszáztizennyolcezer-hétszázhúsz forintot, és ezen összeg 2oo6.augusztus 27-től a kifizetésig terjedő időre vonatkozó évi 6.25 %-os kamatát. 

Amennyiben a teljesítés 2oo7.január 1-ét követően kerül sor, a kamat mértéke ettől az időponttól kezdve az adott naptári fél év teljes idejére az érintett naptári fél évet megelőző utolsó napon érvényes jegybanki alapkamattal egyező. 

A munkaügyi bíróság a keresetet a fentieket meghaladó részében elutasítja. 

Kötelezi a bíróság az alperest,hogy az ítélet kézhezvételét követő 15 napon belül fizessen meg felperesnek, jogi képviselője munkadíja fejében 144.ooo.-Ft azaz Egyszáz negyvennégyezer forint részperköltséget. 

Az ítélet ellen, annak kézhezvételét követő naptól számított 15 napon belül a ...Bírósághoz címzett, de a ...Munkaügyi Bíróságnál benyújtandó 3 példányos fellebbezésnek van helye. 

A bíróság tájékoztatja a feleket arról,hogy a Pp.256/A.§ (1) bek. b-d./pontjaiban felsorolt esetekben tárgyalás tartását kérhetik, ill. a fellebbezési határidő lejárta előtt előterjesztett közös kérelmük alapján a fellebbezés tárgyaláson kívüli elbírálása kérhető. 

...Munkaügyi Bíróság 
...szám.
-2- 

                                                               Indokolás: 

A munkaügyi bíróság a lefolytatott eljárás adatai alapján az alábbi tényállást állapította meg. 

A felperes 1994.március 12-én az ... létesített közalkalmazotti jogviszonyt,majd 1996 évben az orvosi egyetemet elvégezve, ugyanezen év október 1-től a ... Kórház közalkalmazottja lett, ahol 1998.augusztus 31-ig dolgozott,majd a következő nappal,1998.szeptember 1-vel nyert áthelyezést alpereshez, ahol orvos munkatárs munkakörbe nevezték ki, 2oo1.november 6-án Közegészségtan-Járványtanból szakvizsgát tett, 2oo2.március 29-én letette a közigazgatási szakvizsgát, 2oo5.november 18-án pedig a Megelőző orvostan és Népegészségtan tárgyból ugyancsak szakvizsgát tett. 

2006.január 25-én az egészségügyi miniszter egy írásbeli intézkedést adott ki az ... Hivatal részére, amelyben az .... Intézményei vonatkozásában létszámcsökkentést rendelt el. 

2006.január 25-én az Országos Tisztifőorvos az elrendelt létszámcsökkentés tényéről a megyei intézetek vezetőit értesítette, és felhívta a figyelmüket arra,hogy a létszámcsökkentés végrehajtása során ügyeljenek arra,hogy a létszámcsökkentés ténye az intézet működőképességét a legkevésbé érintse, vegyék figyelembe a csoportos létszámcsökkentés szabályait,valamint külön felhívta az intézetek vezetőinek a figyelmét a prémium évek program és a különleges foglalkoztatási állomány 2oo6.január 1-től megváltozott szabályaira, valamint arra,hogy ezen szabályok a létszámcsökkentés esetében is alkalmazandók. 

2oo6.január 31-én az .... ... Intézet megbízott vezetője ... elkészítette, és a felperes részére átadta a köztisztviselői jogviszonyát felmentéssel megszüntető intézkedését, az intézkedés kapcsán 2oo6.február 1-ei felmentési idő kezdőidőponttal, 2oo6.július 31-ei jogviszony megszűnési időponttal a Ktv.17.§./1/bekezdés a./pontja alapján szüntette meg a felperes köztisztviselői jogviszonyát, a munkavégzési kötelezettség alól 2oo6.február 1-től mentesítette. A felmentési intézkedés indokolása azt tartalmazta, hogy az egészségügyi miniszter 2oo6.január 25-én az .... Intézményeiben a működőképesség érdekében létszámcsökkentést rendelt el, a Ktv.17.§./4/bekezdés alapján megfelelő másik munkakör felajánlása nem volt lehetséges,mivel az intézet szervezetében felperes képzettségének és besorolásának megfelelő betöltetlen munkakör nem volt. 

A felperes 2oo6.március 1-én a munkaügyi bírósághoz keresetet terjesztett elő,ebben kérte,hogy a bíróság állapítsa meg az alperes felmentési intézkedésének a jogellenességét, a jogviszonyának a helyreállítását nem igényelte, hanem kérelme arra irányult,hogy a bíróság az alperesnél fennállt köztisztviselői jogviszonyának megszűnési időpontjaként a munkaügyi bírósági határozat jogerőre emelkedésének a napját jelölje meg, kötelezze elvesztett munkabére megfizetésére, és 12 havi átlagkeresetnek megfelelő átalány kártérítés megfizetésére is. 

...Munkaügyi Bíróság
.... 

-3- 

Felperes keresetében arra hivatkozott,hogy a felmentést kiadó ... megyei tisztifőorvos nem volt jogosult munkáltatói jogkör gyakorlásra vele szemben, hivatkozott arra is, hogy az alperes kérelme ellenére nem tudta részére bemutatni azt a miniszteri döntést,amely a létszámcsökkentést elrendelte, az alperes nem alkalmazta a csoportos létszámcsökkentésre vonatkozó törvényi előírásokat,valamint nem ajánlotta fel részére a különleges foglalkoztatási állományba helyezés lehetőségét,mindezek együttesen alapozták meg álláspontja szerint az intézkedés jogellenességét. 

Alperes a felperesi kereset elutasítását kérte, előadta,hogy ... megyei tisztifőorvos helyettesítésre kapott megbízást az Országos Tisztifőorvostól,így jogosult volt a munkáltatói jogkör gyakorlásra, csatolta az egészségügyi miniszter,illetőleg az Országos Tisztifőorvos létszámcsökkentést elrendelő írásbeli intézkedéseit,állította,hogy a csoportos létszámcsökkentés szabályait alkalmaznia nem kellett miután az alperesnél foglalkoztatott köztisztviselők, és munkaviszonyban állók együttes létszáma 273 fő volt a jogviszony megszüntetés időpontjában, és összesen 25 fő jogviszonyának a megszüntetése történt meg 3o napos időtartamon belül,így a megszüntetett jogviszonyok száma az összes foglalkoztatott létszáma 1o %-át nem érte el. 

Alperes védekezésében előadta azt is, hogy bár a különleges foglalkoztatási állományba való helyezés lehetőségét felperes részére ténylegesen nem ajánlotta fel, nem tájékoztatta ennek a lehetőségéről,azonban álláspontja szerint ez a körülmény a felmentés jogszerűségét nem befolyásolja. 

A munkaügyi bíróság a lefolytatott eljárás adati alapján a felperes keresetét részben találta alaposnak. 

Az alperes a Ktv.17.§./1/bekezdés a./pontjára alapította felmentési intézkedését. 
Ez a jogszabály hely előírja,hogy a közszolgálati jogviszony felmentéssel akkor szüntethető meg, ha az Országgyűlés,a költségvetési fejezet felügyeletét ellátó szerv vezetője,illetve a helyi önkormányzati képviselő-testület döntése alapján a közigazgatási szerv hivatali szervezetében létszámcsökkentést kell végrehajtani, és emiatt a köztisztviselő további foglalkoztatására nincs lehetőség. 

Az alperes az eljárás során igazolta, hogy az egészségügyi miniszter, mint a költségvetési fejezet felügyeletét ellátó szerv vezetője 2oo6.január 25-ei keletű 1363-2/2006-1ooo MIN. számú intézkedésével a létszámcsökkentést elrendelte, és ezen miniszteri döntés alapján tájékoztatta az országos tisztfőorvos a megyei intézetek vezetőit a létszámcsökkentés szükségességéről, a lebonyolítással kapcsolatos részletszabályokról is, egyebek mellett felhívva a figyelmet a csoportos létszámcsökkentés szabályainak az alkalmazására, valamint a tartalékállomány, a prémium évek program, ill. a különleges foglalkoztatási állomány megváltozott szabályainak betartására. 

... Munkaügyi Bíróság
.... 

-4- 

Az alperes igazolta az eljárás során azt is, hogy az országos tisztfőorvos 2oo5.április 28-án 2oo5.május 1-től kezdődően a kiírásra kerülő pályázat elbírálásáig megbízta ...t, hogy az .... ... Tisztifőorvosi feladatai ellátása mellett a ... megyei Intézet megyei tisztifőorvosi teendőit helyettesítéssel lássa el, ezen megbízás alapján ... az alapvető munkáltatói jogok gyakorlására is jogosult volt. 

A Ktv.17/B.§./1/bekezdés határozza meg azt, hogy mi minősül csoportos létszámcsökkentésnek, a hivatkozott §./1/bekezdés c./pont rendelkezése vonatkozik az alperesre, ugyanis az általa igazolt köztisztviselői és fizikai dolgozói létszám az intézkedés meghozatalakor 273 fő volt, alperes azt igazolta, hogy 2oo6.január és február hónapban összesen 25 főnek a jogviszonya szűnt meg felmentéssel. A felperes hivatkozott arra,hogy az alperes által készített kimutatáson szereplő személyeken kívül ugyancsak felmentéssel került megszüntetésre ... gépkocsivezető munkaviszonya is, ezt a tényt az alperes nem vitatta, ugyanakkor hivatkozott arra,hogy ... jogviszonyának a megszűntetésére a 2oo6.március 3-ai felmondási idő kezdőidőponttal történt, így a figyelembe vehető 3o napos időtartamon kívül a ... jogviszony megszüntetését is figyelembe véve a számítható létszám még mindig nem éri el az összes foglalkoztatott 1o %-át, ezen alperesi védekezés alapos volt, alperesnek a csoportos létszámcsökkentésre vonatkozó szabályokat alkalmazni nem kellett. 

A felperes hivatkozott még arra is, hogy ... egészségőr közszolgálati jogviszonyát is megszüntette az alperes felmentéssel, ezen körülmény igazolására tanúk meghallgatását indítványozta, ezen tanúbizonyításra vonatkozó indítvány teljesítését a bíróság azért nem találta szükségesnek,mert amennyiben a felperesi állítás valóssága bizonyítást nyert volna, úgy az összes jogviszony megszüntetés 27 főt érintett volna, amely önmagában még mindig nem érte volna el az összes foglalkoztatott 1o %-át. 

Az alperes 2oo6.január 31-én adta át a felperes részére a jogviszony felmentéssel történő megszüntetésére vonatkozó írásbeli intézkedését. 

A prémium évek programról és a különleges foglalkoztatási állományról szóló 2004.évi CXXII. törvény 2oo5.január 1-én hatályba lépett, és a törvény a prémium évek programba történő belépésre, illetve a különleges foglalkoztatási állományba helyezésre 2oo5.január 1. és 2006.december 31-e közötti időszak vonatkozásában tartalmaz előírásokat. 

A törvényhozó a törvény célját a közszférában töltött életpálya elismerésének és méltó lezárásának lehetővé tételében,valamint a feladat alapú közigazgatás megteremtéséhez való rugalmas alkalmazkodás biztosítása érdekében hozott intézkedésként deklarálja. 

A különleges foglalkoztatási állomány feltételeiről a törvény 5.§-a tartalmaz rendelkezéseket, így előírja, hogy amennyiben a közigazgatási szervnél alkalmazott

... Munkaügyi Bíróság
.... 

-5- 

köztisztviselő,ügykezelő rendelkezik a Ktv.72.§./1/-/4/bekezdés alapján legalább 1o év közszolgálati jogviszonyként elismert idővel, a további foglalkoztatására a Ktv.17.§./1/bekezdés a./ - c./pontjában meghatározott okból nincs lehetőség, valamint a prémium évek programban való részvétel törvényi feltételeivel nem rendelkezik, és vállalja a különleges foglalkoztatási állomány időtartama alatt elhelyezkedését segítő munkaerő-piaci szolgáltatások igénybevételét, Őt hozzájárulásával különleges foglalkoztatási állományba kell helyezni. 

A 2005.évi LXX. törvény által módosított 2oo4.évi CXXII. törvény 5.§./4/ bekezdése előírja, hogy az 5.§./1/-/3/bekezdésébe foglaltakon túlmenően a különleges foglalkoztatási állományra megfelelően alkalmazni kell a törvény 3.§./2/-/3/bekezdését, a 4.§./2/-/7/bekezdését,valamint a 6.§-át is. 

A törvény 3.§./3/bekezdése pedig a munkáltató számára kötelezővé teszi amennyiben a köztisztviselő foglalkoztatására a Ktv.17.§./1/bekezdés a./-c./pontjába foglaltak alapján nincs lehetőség, a köztisztviselő felé írásban felajánlani a programban való részvétel lehetőségét,valamint egyúttal tájékoztatni Őt a program szabályairól. 

Felperes vonatkozásában az alperes ezen törvényi kötelezettségét nem teljesítette, ezt a tényt az eljárás során maga is elismerte, ugyanakkor álláspontja az volt, hogy ezen mulasztása a felmentési intézkedést jogellenessé nem teszi. 

A munkaügyi bíróság ezen alperesi védekezést nem találta alaposnak. 

A már hivatkozott 2oo4.évi CXXII. törvény preambuluma egyértelművé teszi, hogy a törvény célja a közszférában töltött életpálya elismerésének és méltó lezárásának lehetővé tétele. A különleges foglalkoztatási állomány lehetőségeiről,feltételeiről az alperes a felperest a felmentést megelőzően nem tájékoztatta, nem tette lehetővé számára azt,hogy mérlegelve a felmentés következményeit, valamint a különleges foglalkoztatási állomány előnyeit és hátrányait, eldönthesse,hogy a törvényi lehetőséggel élni kíván-e, márpedig a felperes a különleges foglalkoztatási állományba vétel összes jogszabályi feltételével rendelkezett. 

A munkaügyi bírósági eljárás során felperes úgy nyilatkozott,hogy amennyiben a különleges foglalkoztatási állományba vétel lehetőségéről megfelelő tájékoztatást kap, úgy ezen lehetőséggel élt volna, ez egyértelműen azt támasztja alá, hogy az alperesnek a felmentési intézkedés kiadását megelőzően kellett volna a 2oo4.évi CXXII. törvény 3.§./3/bekezdés a./pontjában előírt kötelezettségét teljesítenie, és függetlenül attól,hogy a Ktv. nem nevesíti a felmentési intézkedést jogellenessé tevő mulasztásnak a prémium évek programban, illetőleg a különleges foglalkoztatási állományban való részvétel lehetőségére való felhívás elmulasztását, a törvény azon megfogalmazása mely szerint a munkáltatónak kötelessége a köztisztviselő tájékoztatása, és a választási lehetőség biztosítása, önmagában megalapozza az alperes felmentési intézkedésének jogellenességét. 

... Munkaügyi Bíróság
...szám.
-6- 

A felperes a köztisztviselői jogviszonyának a helyreállítását nem kérte, kérelme arra irányult,hogy a bíróság a köztisztviselői jogviszony megszűnési időpontjaként a munkaügyi bírósági határozat jogerőre emelkedésének a napját jelölje meg. 

A felmentési intézkedés kézhezvétele után a felperes 2oo6.augusztus 1-től ellátatlan volt, a munkaügyi központnál történt jelentkezése után, 2oo6.augusztus 3-án részére a munkaügyi központ 2oo6.augusztus 1-től napi 2.5oo.-Ft álláskeresési járadékot állapított meg, 2oo6.augusztus 28-án pedig felperes az ... Kft.-nél munkaviszonyt létesített,havi 18o.ooo.-Ft-os személyi alapbérrel, kérelme arra irányult,hogy a bíróság a 2oo6.augusztus 1. és augusztus 28-a közötti időszakra az álláskeresési járadék és az elvesztett munkabére, 2oo6.augusztus 28-a utáni időszakra  pedig a munkaügyi bírósági határozat jogerőre emelkedéséig a ténylegesen élvezett személyi alapbér,valamint az elvesztett 374.556.-Ft alperesnél elért átlagkereset közötti különbözet megfizetésére kötelezze az alperest. 

A munkaügyi bíróság a felperes ezen kérelmét csak részben találta alaposnak, ugyanis 2oo6.augusztus 28-től a felperes új munkaviszonyt létesített, ezen munkaviszony megszüntetése és az alperesnél fennállt jogviszonya helyreállítása nem állt szándékában,ennek megfelelően 2oo6.augusztus 28-a után két főállású teljes munkaidős munkaviszonya nem lehet, jogviszonyának megszűnési időpontjaként ezért a bíróság az újbóli elhelyezkedést megelőző napot, 2oo6.augusztus 27-ét határozta meg, és az ezt követő időszakra vonatkozó munkabér különbözet tekintetében előterjesztett igényét már, mint alaptalant elutasította. 

A 2oo6.augusztus 1. és augusztus 27-e közötti időszakban a felperes elvesztett átlagkeresete 19 munkanapra 338.884.-Ft-ot tett ki, melyből levonásba helyezte a bíróság a 67.5oo.-Ft-ot álláskeresési járulékot, így a teljes elvesztett munkabér 271.384.-Ft,ennek a megtérítésére a bíróság kötelezte az alperest a Ktv.6o.§./6/bekezdés alapján, ezt meghaladó részében pedig az elvesztett munkabérre vonatkozó keresetet elutasította. 

A Ktv.6o.§./4/bekezdésre alapítva felperes 12 havi átlagkeresetének megtéríttetését is kérte. A bíróság ezen felperesi igényt jelentősen eltúlzottnak minősítette, a hivatkozott jogszabály hely értelmében amennyiben a jogviszony helyreállítását a köztisztviselő nem kéri,legalább 2,legfeljebb 12 havi átlagkeresetnek megfelelő összeg megtérítésére kötelezheti a bíróság a munkáltatót. 

A felperes jogviszonya a felperesnél 1998.szeptember 1-én létesült, a közszférában az ilyen tartamú jogviszonyt hosszabb idejűnek minősíteni nem lehet. Az alperes által a felmentési intézkedés kiadásakor elkövetett jogsértés súlya jelentősnek nem tekinthető,az alperes  speciális jogszabály előírását hagyta figyelmen kívül, nem a Ktv. alapvető szabályait sértette meg, a felperesnek módja lett volna a jogviszony helyreállítását kérni, ez esetben az alperesnél folytatott további tevékenységéért a korábbival azonos díjazásban részesült volna, a jogellenes jogviszony megszüntetés következményeként viszonylag rövid ideig volt olyan helyzetben, hogy csupán álláskeresési járadékban részesült, viszonylag rövid időtartamon belül új jogviszonyt 

... Munkaügyi Bíróság
...szám.
-7- 

tudott létesíteni, így az ügy összes körülményeit mérlegelve a bíróság a Ktv.6o.§./6/bekezdés rendelkezését alkalmazva az alperest hat havi átlagkeresetnek megfelelő átalány kártérítés megfizetésére kötelezte, ezt meghaladó részében pedig a keresetet elutasította. 

A felperes a jogviszony megszüntetés jogellenessége tekintetében teljes egészében az igényelt elmaradt munkabér és átalány kártérítés vonatkozásában részben lett pernyertes,ezért a bíróság a Pp.8l.§./1/bekezdés rendelkezés alkalmazásával az alperest kötelezte részperköltség megfizetésére. 

Az alperes az 199o.évi XCIII. törvény 5.§./1/bekezdés c./pontja alapján teljes személyes illetékmentességet élvez, ezért a bíróság a le nem rótt illeték megfizetésére való kötelezését mellőzte. 

...,2006.szeptember 7. 

Dr. Gyenge András s.k. a tanács elnöke, az aláírásban akadályozott ... ülnökök helyett is. 

...