9.K.26.243/2013/2
(9.K.26.467/2012)	

A Környéki Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság a dr. Zsögöny Ilona ügyvéd (1137 Budapest, Szent István park 22. fsz. 2.) által képviselt  ...  (...) felperesnek a  ...  ktv. által képviselt ...i Kormányhivatal Szociális és Gyámhivatala (...) alperes ellen nagyszülői kapcsolattartás ügyben hozott közigazgatási határozat bírósági felülvizsgálata iránti perében, mely perbe alperesi oldalon, alperes pernyertességének előmozdítása érdekében a dr. Juhász M. Gábor ügyvéd (1054 Budapest, Bank u.5.) által képviselt ... (...) beavatkozott, meghozta az alábbi

Í T É L E T E T :

A bíróság a felperes keresetének helyt ad; s az alperes XIV-../2012 számú határozatát - mely 2011. december 19. napján kelt - hatályon kívül helyezi.

Megállapítja, hogy az eljárási illetéket az állam viseli. 

Kötelezi a bíróság alperest és alperesi beavatkozót, hogy az ítélet kézhezvételétől számított 15 napon belül egyetemlegesen felperesnek fizessenek meg ... Ft + ÁFA (... forint + Áfa) ügyvédi munkadíjat, valamint a felperes által előlegezett 48.070 Ft (negyvennyolcezer-hetven forint) szakértői díjat. 

Az ítélet ellen fellebbezésnek helye nincs. 

I N D O K O L Á S :

A bíróság a felperes keresete, az alperes, alperesi beavatkozó  nyilatkozata, a csatolt közigazgatási iratok, valamint a tárgyaláson előadottak, továbbá az igazságügyi pszichológus szakértő szakvéleménye alapján a következő tényállást állapította meg:

Felperes alperesi beavatkozó gyermeke ellen gyermekelhelyezés iránt indított pert a Budakörnyéki Bíróság előtt. A ... Bíróság a 6.P.21.208/2002/119 számú ítéletével felperesnél helyezte el kiskorú ... gyermeket és szabályozta az apai kapcsolattartást. Fellebbezés folytán a ...i Bíróság az 1.Pf.23.785/2007/21 számú ítéletével az elsőfokú ítéletet részben megváltoztatta, azonban a kapcsolattartás szabályozását illetően helyben hagyta az elsőfokú bíróság ítéletét. 

Az elsőfokú közigazgatási szervhez az apai nagyszülő, jelen per alperesi beavatkozója kérelmet terjesztett elő 2010. szeptember 22. napján, melyben kérte az elsőfokú közigazgatási szervet, hogy kiskorú  ...  unokájával szabályozza a folyamatos és időszakos kapcsolattartást. Kérelmében előadta, hogy a kapcsolattartást úgy képzeli el, hogy havonta három napot kíván kapcsolatot tartani unokájával a hónap első páratlan hetének pénteki napján 16 órától vasárnap 19 óráig. Továbbá évente nyáron egy hetet szeretne unokájával eltölteni. 

Az elsőfokú közigazgatási szerv a kérelem elbírálása érdekében igazságügyi pszichológus szakértő bevezetését rendelte el. ... igazságügyi pszichológus szakértő véleményében foglaltakat az apai nagyszülő (jelen per alperesi beavatkozója) nem fogadta el és indítványozta újabb szakértő kirendelését. Az elsőfokú közigazgatási szerv a kérelemnek eleget téve új szakértőt rendelt ki.  Az igazságügyi szakértő megállapította az apai nagyszülő személyiségvizsgálata során, hogy nem találhatóak  olyan személyiségjegyek, melyek a gyermek fejlődését súlyosan veszélyeztetik, a nagyszülői kapcsolattartás kizárására nincs ok. Alperesi beavatkozó az elsőfokú közigazgatási szervhez előterjesztett beadványában előadta, hogy a kirendelt ..., valamint a ...-nek, mint szakértői cégnek nem volt kompetenciája pszichológiai szakkérdésekben szakértői véleményt adni. Felperes 2011. szeptember 2-án érkezett beadványában kérte az elsőfokú közigazgatási szervet, hogy a nagyszülői kapcsolattartásnak ne adjon helyt. Kérte a szakértői véleményt, mint mindenben megalapozottat fogadja el. 

Ezt követően az elsőfokú közigazgatási szerv meghozta a .../2011 számú határozatát - mely határozat 2011. szeptember 15. napján kelt - és alperesi beavatkozó kapcsolattartás szabályozására irányuló kérelmét elutasította. Egyben a  ... Igazságügyi Szakértői és Családterápiás Intézet szakértője, ... igazságügyi szakértő kizárására és új szakértő kirendelésére irányuló kérelmet elutasította. A határozatának indokolásában rögzítette, hogy a nagyszülő által a gyámhivataltól kért folyamatos kapcsolattartás megvalósulása azt jelentené, hogy a havi négy hétvégéből hármat az édesanyjától távol töltene a gyermek olyan környezetben, amely számára a kellemes perceken túl érzelmi megterheléseket is jelent. Ez a gyermek emocionális kapacitását olyan mértékben kimerítené, amely eredményeképpen súlyos, orvosi értelemben vett pszichopatológia kialakulásának is esélye lehet. A konfliktuózus légkör a gyermek iskolai előmenetelét önmagában is veszélyeztetné. ... pszichés leterhelése miatt azonban a hangulatzavar veszélyére is tekintettel iniciatíva hiányra, alacsonyabb motiválhatóságra, önértékelési zavarokra is számítani lehet, amelyek eredményeképpen iskolai előmenetele is akadályozottá válhatna. Az apa által biztosított időn belüli nagyszülői kapcsolattartás gyakorlása a gyermek érdekét szolgálja abban az esetben, ha sikerül az apának és a nagymamának az anya iránti  sérelmeit kirekeszteni és azt nem a gyermekre sugározni. 

Az elsőfokú határozat ellen alperesi beavatkozó fellebbezést terjesztett elő. Kérte, hogy alperes az elsőfokú határozatot semmisítse meg és kötelezze az elsőfokú közigazgatási szervet új eljárás lefolytatására, mely új eljárásban kötelezze kiegészítő bizonyítási eljárás lefolytatására. Másodlagosan pedig az elsőfokú határozat megváltoztatását kérte. Álláspontja szerint az elsőfokú hatóság az eljárásban fel nem használható, egyértelműen elfogult szakértői szakvéleményéből kiindulva téves következtetéseket levonva hozta meg a döntését. Álláspontja szerint a beszerzett szakvélemény nem lett volna felhasználható, a tényállás nem lett teljes körűen tisztázva. Továbbá pszichológiai szakterületre vonatkozó kérdésekben szakértői kompetenciája és vélemény adási jogosultsága a kirendelt szakértőnek nem volt.

Alperes a fellebbezést elbírálta, azt részben megalapozottnak tartotta és meghozta a XIV-.../2012 számú határozatát - mely határozat 2011. december 19. napján kelt - és alperesi beavatkozó kapcsolattartását a következők szerint szabályozta:
... apai nagyszülő folyamatos kapcsolattartás keretében az elvitel jogával és a visszavitel kötelezettségével jogosult minden hónapban az első páratlan héten, szombaton reggel 9,00 órától ugyanaznap este 19,00 óráig kapcsolatot tartani kiskorú ... nevű unokájával. 
... apai nagyszülő folyamatos kapcsolattartás keretében az elvitel jogával és a visszavitel kötelezettségével jogosult évente egy hét időtartamban, minden évben júniusban, a második páratlan héten, hétfő reggel 9,00 órától vasárnap este 19,00 óráig kapcsolatot tartani kiskorú  ...  nevű unokájával. 
A gyermek átadásának és átvételének helye folyamatos és időszakos kapcsolattartások esetén egyaránt a kapcsolattartásra kötelezett (gondozó szülő) mindenkori lakóhelyének bejárati kapuja/ajtaja.
A kapcsolattartást akadályozó körülményekről a felek előzetesen, lehetőleg írásban vagy egyéb igazolható módon, a kapcsolattartás kezdő időpontját megelőző 48 órával kötelesek egymást tájékoztatni.
Továbbá rögzítette az elmaradt kapcsolattartás pótlását.
A határozatának indokolásában részletes tényállást rögzített, majd a következőket állapította meg:
Megállapította a szakértői vélemények ismeretében és az eljárás során keletkezett iratok ismeretében, hogy a kapcsolattartásra jogosult nagyszülő alkalmatlansága fel sem merült, ezért alperesi álláspont szerint téves az elsőfokú döntés és alapos a fellebbezés annyiban, hogy a kapcsolattartásra jogosult apai nagyszülő kapcsolattartás szabályozására irányuló kérelmét az arra okot adó körülmény hiánya miatt nem volt indokolt elutasítani az elsőfokú közigazgatási szervnek. Rámutatott arra, hogy téves a döntés indokolása is, mert a nagyszülőnek önállóan, a szülői kapcsolattartástól függetlenül van joga kapcsolatot tartani unokájával, amely elsődlegesen a gyermeknek áll az érdekében. A nagyszülői kapcsolattartás nem kibővített szülői kapcsolattartás. Kiemelte továbbá alperes azt a tényt, hogy a kirendelt szakértők szakvéleményükben nem tartják indokoltnak, hogy a nagyszülő és a szülői kapcsolattartástól függetlenül tartson kapcsolatot unokájával, ez nem a szakértők elfogultságát, kompetenciájuk hiányát jelenti, sokkal inkább arra a körülményre utal, hogy az elsőfokú hatóság a nagyszülői kapcsolattartás jogszabályi rendelkezéseire, nevezetesen a nagyszülők kapcsolattartási jogára nem hívta fel a szakértők figyelmét. Továbbá azt is megállapította, hogy nem szolgálja a gyermek érdekét, ha havonta három hétvégét teljes egészében a gondozó családjától távol tölt, ezért alperes nem találta indokoltnak a nagyszülő folyamatos kapcsolattartás iránt benyújtott kérelmét és ezért minden hónap első páratlan hétvégéjén szombaton reggel 9 óra és este 19 óra között rendelkezett a nagyszülői kapcsolattartásról. Továbbá indokoltnak találta a nagyszülő időszakos kapcsolattartásra irányuló kérelmét. Mindezek alapján változtatta meg az elsőfokú határozatot. 

A határozat ellen felperes keresetet terjesztett elő. Keresetében kérte az alperesi határozat bírósági felülvizsgálatát, azaz kérte, hogy a bíróság az alperesi határozatot helyezze hatályon kívül Továbbá keresetében kérte a határozat végrehajtásának felfüggesztését is. Álláspontja szerint alperes tévesen értelmezte a Gyer. 27.§. (1) bekezdés a) pontját, a 28.§. (1) bekezdését, a Csjt.92.§. (4)-(5) bekezdését. Legfelsőbb Bírósági jogesetekre hivatkozott, továbbá kiemelte, a másodfokú határozatban rögzíti alperes, hogy a szakértők nem tartják jelenleg indokoltnak, hogy a nagyszülő az apai kapcsolattartáson kívül is tartson kapcsolatot unokájával, így álláspontja szerint mind a szakértői véleményekkel, mind a Legfelsőbb Bíróság álláspontjaival ellentétes. Továbbá eljárása során alperes  és az elsőfokú közigazgatási szerv is megsértette a Ket. 15.§. (1) bekezdésében foglaltakat. Bizonyítási indítványt terjesztett elő. Bizonyítási indítványában kérte, hogy a bíróság tanúként hallgassa meg a kiskorú gyermek különélő szülőjét. Perköltség igényt bejelentett. 

A bíróság szabályszerűen értesítette a beavatkozás lehetőségéről a kiskorú gyermek apai nagyszülőjét, aki a perbe beavatkozott alperes pernyertességének előmozdítása érdekében, melyről a bíróság végzéssel határozott. 

A bíróság felperes végrehajtás felfüggesztése iránti kérelmét a 9.K.26.467/2012/5-II. számú végzésével elbírálta és a kérelemnek helyt adott. Fellebbezés folytán a ...i Ítélőtábla a 2.Kpkf.50.931/2012/2 számú végzésével a bíróság végzését helybenhagyta. 

Alperes részletes ellenkérelmében fenntartotta a határozatában foglaltakat, a felperesi kereset elutasítását kérte. Perköltség igényt előterjesztett.

Alperesi beavatkozó csatlakozott alperes ellenkérelmében foglaltakhoz. Kérte a felperesi kereset elutasítását. Perköltség igényt bejelentett. 

A felperes keresete az alábbiak szerint   a l a p o s:

Jelen per közigazgatási per, melyben a bíróságnak annak vizsgálatára van felhatalmazása, hogy a keresetben meghatározott körben az alperes a határozatának meghozatala során betartotta-e az irányadó anyagi és eljárási jogszabályokat. Ezek alapján a bíróság a határozatok jogszerűségét vizsgálja, a Pp. 339. §-a értelmében a jogszabálysértő közigazgatási határozatot hatályon kívül helyezi, és - szükség esetén - a közigazgatási határozatot hozó szervet új eljárásra kötelezi, vagy a törvényben meghatározott körben a határozat megváltoztatására kerülhet sor. 

A közigazgatási határozatok felülvizsgálata - elsődlegesen - tehát arra irányul, hogy a keresettel támadott határozat érdemben megfelel-e a kibocsátásának alapjául szolgáló anyagi és érdemi döntésre kiható eljárási jogszabályok rendelkezéseinek. 

Perbeli ügyben a gyámhatóságokról, valamint a gyermekvédelmi és gyámügyi eljárásról szóló 149/1997.(IX.10.)Korm.rendelet (a továbbiakban: Gyer.) ide vonatkozó rendelkezései az irányadóak.

A Gyer. 2.§. (1) bekezdése kimondja, a gyermekek védelmét ellátó helyi önkormányzatok, gyámhivatalok, bíróságok, rendőrség, ügyészség, pártfogó, felügyelői szolgálat, más szervezetek és személyek e törvény alkalmazása során a gyermek mindenekfelett álló érdekét figyelembe véve, törvényben elismert jogait biztosítva járjon el.

A Gyer. 28.§. (1) bekezdése kimondja, a gyermekkel való kapcsolattartásra mind a szülő, mind a nagyszülő, mind a nagykorú testvér, továbbá - ha a szülő és a nagyszülő nem él, illetőleg a kapcsolattartásban tartósan akadályozva van, vagy kapcsolattartási jogát önhibájából nem gyakorolja - a gyermek szülőjének testvére, valamint szülőjének házastársa is jogosult.

A Gyer. 27.§. (6) bekezdése kimondja, a gyermek érdekét veszélyeztető körülmény, illetve felróható magatartás hiányában a kapcsolattartásra jogosulttól az elvitel jogát is magában foglaló kapcsolattartás nem vonható meg. 

A Gyer. 30.§. (4) bekezdése rögzíti, hogy egyezség hiányában a gyámhivatal, illetőleg a bíróság a kapcsolattartás céljának megfelelően a kapcsolattartásra jogosult és a kapcsolattartásra kötelezett méltányos érdekére, körülményeire, valamint a gyermek korára, egészségi állapotára, tanulmányi előmenetelére tekintettel a gyermek érdekében dönt.

A Gyer. 30.§. (5) bekezdésre értelmében a kapcsolattartást minden esetben és elsődlegesen a gyermek érdekére tekintettel kell szabályozni. 

Tehát a bíróságnak a fenti jogszabályhelyek ismeretében azt kellett vizsgálnia, hogy a kapcsolattartás minden esetben és elsődlegesen a gyermek érdekére tekintettel került-e szabályozásra az alperesi határozatban. Továbbá vizsgálnia kellett azt, hogy a kapcsolattartás, amennyiben nem szolgálja a gyermek érdekét, a gyermek szorongásmentes személyiségfejlődését, állapotát, érzelmi, lelki fejlődését kedvezőtlenül befolyásolja, akkor a kapcsolattartás iránti kérelem nem teljesíthető mindaddig, amíg a hátrányos körülmények nem változnak meg. 

Mindezekre figyelemmel a bíróság hivatalból igazságügyi pszichológus szakértő bevezetését rendelte el, akinek feladatát külön végzésben határozta meg. Felperes, alperes a bíróság fenti döntését nem ellenezte, alperesi beavatkozó azonban igen. 

A pszichológus igazságügyi szakértő a felperes, alperesi beavatkozó és a kiskorú gyermek személyes vizsgálatát követően a bíróság által feltett kérdésekre a következőként válaszolt:
A kiskorú gyermek a nagymamához érzelmi kötődés jeleit nem mutatta, igyekezett önmagát semlegesnek jellemezni a nagymamával való kapcsolatában. Ugyanakkor azt nehezményezte, hogy a nagyszülő előtte kritizálja édesanyját, illetve az anyára negatív megjegyzéseket tesznek apjával együtt. 
Arra a kérdésre, hogy befolyásolja-e felperes a gyermek és a nagyszülő kapcsolatát, úgy válaszolt, hogy mind az anya, mind a gyerek szóhasználata, verbális megfogalmazásai arra utalnak, hogy az anya és a gyerek egymással szoros szimbiotikus kapcsolatban vannak, és ily módon az anya reakcióját a gyerek átveszi és fordítva.
Továbbá kiemelte, hogy a gyerek elmondása szerint alperesi beavatkozó tesz az anyára negatív megjegyzéseket, melyek a szülő ellen történő befolyásolást célozhatják: „Anyukámat mindig kritizálják. Azt mondják róla, hogy idegbeteg, meg azt mondják rá, hogy úgy hazudik, mint a vízfolyás. És nagyjából ilyen hasonlókat mondanak és az nekem nem hiányzik. Apám meg a nagymamám is mondják ezeket a negatív dolgokat anyukámról." Rögzítette a szakértő azt is, hogy alperesi beavatkozó ugyanakkor az explorációban úgy nyilatkozott, hogy ez nem igaz. Így az, hogy valójában mi történik ténykérdés. 
Rögzítette továbbá azt, hogy a gyereknél a lelki élet zavaraira, érzelmi instabilitásra, szorongásra utaló jelzést nem kapott. 
Kiemelte, hogy a gyermek nem igényli a jelenleginél tágabb kapcsolattartást az alperesi beavatkozóval. Ezt így fogalmazta meg: „Azt nem értem, hogy a .../i nagymama miért akar még egy hétvégén találkozni velem, mert akkor mehetek át hozzá is meg apámhoz is, amikor csak akarok. Csak egy telefonomba kerül. Előfordult már olyan, hogy volt ilyen extra megjelenésem apánál is és a nagymamánál is. De aztán rájöttem, hogy ezt nem kéne csinálni, mert ez olyan, mint a hétvége és anyukámmal sokkal jobban érzem magam, akkor miért menjek oda. Engem az a két dolog zavar legjobban náluk, hogy szidják anyukámat és nem engednek telefonálni neki."  
Továbbá rögzítette, a gyermek érzelmi kötődés jeleit nem mutatta a nagyszülőhöz. A nagyszülő viszont hangsúlyozta, hogy ő kötődik unokájához érzelmileg. 
Rámutatott arra, tekintettel a gyermek életkorára, szerencsésebbnek tartaná, ha a gyermek részére rendelkezésre állna egy telefon, amelyen direkt módon kommunikálhat a nagyszülővel és megbeszélhetik, hogy milyen gyakoriságú vagy időtartamú kapcsolattartást igényelne a kiskorú gyermek. 
Továbbá felperes, illetve alperesi beavatkozó személyiségét jónak ítélte.
A felperes által előterjesztett kérdésekre azonban az igazságügyi szakértő nem nyilatkozott, mert álláspontja szerint azok nem pszichológiai szakkérdések. 
Amit pedig a szakértő szakmai szempontból szükségesnek tartott rögzíteni az a következő: Észrevételezte, hogy a tesztmutatók és az explorációk egybehangzó jelzései alapján feltételezhető, hogy az anya és az apai nagyszülő kölcsönösen gyanakszik egymásra, így negatív érzésekkel viselkednek egymás iránt, ami pszichológiai szinten konfliktushoz illetve játszmához vezet. 
Az anya félelme: „Úgy éreztem, hogy a nagymama mintha ki akarta volna sajátítani ...t és már a gyermekelhelyezési per előtt a nagymamánál volt a gyerek egy hónapig. Ők határozták meg, mikor látogathatom vagy szoptathatom ...t. Azzal vádoltak, hogy én elmebeteg vagyok. Azóta is állandó nyomás alatt vagyunk ...val együtt."
A nagyszülő félelme: „Legjobb lenne, ha a...tel is rendeződne a kapcsolat. A ... sokszor hivatkozik a családterápiára, hogy arra kéne menni. De szerintem annyira ellenséges a fiammal, hogy erre nem látok reményt, hogy sikerülne."
Az igazságügyi szakértő rögzítette, szakértői álláspontja az, hogy első lépésben az apai nagyszülő és az anya kapcsolatának és konfliktusának rendezése szükséges annak érdekében, hogy ne a gyereken csapódjon le a negatív érzelmi feszültség. 

A bíróság a szakértői véleményt, mint aggálytalant ítélkezése alapjául elfogadta, a felek indítványt a szakértői vélemény kiegészítésére nem tettek. 

A bíróság megállapította, hogy az igazságügyi szakértői véleményben foglaltak kvázi megegyeznek a közigazgatási szakban kirendelt szakértői véleményben írtakkal, hiszen a közigazgatási szakban kirendelt szakértői vélemény a következőket tartalmazza:
„A rendelkezésre álló adatok alapján a nagyszülő az apai kapcsolattartás idejében gondoskodó nagyszülői magatartásról számolt be a gyermekkel kapcsolatban és a gyermek elmondása is ezt támasztja alá... Emellett a nagymama is részt vesz fia és unokája szórakozásaiban, szabadidős programjaiban... Tekintettel arra, hogy a szülők, illetve a gondozó szülő és a nagyszülő között rendkívül feszült kapcsolat és a kommunikációs zárlathoz közelítő kommunikációs zavarok bonthatók ki és a gyerek sem igényli a jelenleginél tágabb kapcsolattartást, a gyerek számára újabb feszültségforrás lehetne a kérelemnek megfelelő szabályozás. Ennek a változtatásnak akkor látjuk a lehetőségét, ha a szülők, illetve a gondozó szülő és a nagyszülő közti kapcsolat és kommunikáció valamilyen módon javul és a gyermek is igényli."

Továbbá a szakértői vélemények alapján megállapítható, hogy a kapcsolattartásra jogosult nagyszülő kapcsolattartási jogának gyakorlásához szükséges alkalmasságát nem lehet kétségbe vonni. 

A perbeli adatok szerint az sem volt vitás, hogy az apai rendszeres és időszakos kapcsolattartás időtartama alatt a gyermek sokat van a nagyszülővel, tehát gyámhatósági szabályozás nélkül is a kapcsolattartás feltételei adottak. 

A bíróság a csatolt iratok, a lefolytatott bizonyítási eljárás alapján, a beszerzett igazságügyi pszichológiai szakvélemény, a tanúvallomás alapján arra az álláspontra jutott, hogy a nagyszülői kapcsolattartás a gyermek személyiségfejlődésére hátrányos következménnyel járna, ezért azt a következtetést vonata le, hogy az alperes határozata nem szolgálná a kiskorú érdekét, ezért az jogsértő. A kapcsolattartás kérdésében való döntéshozatalnál a Gyer. 27.§. (2) bekezdése értelmében elsődlegesen a gyermek érdekére kell figyelemmel lenni, amely jelen esetben érdekellentétbe kerül a hozzátartozó, egyébként megillető kapcsolattartás jogával. Azaz nem szolgálja a bíróság álláspontja szerint a gyermek érdekét egy olyan kapcsolattartás, amely a gyermekre nézve sérelemmel járna. Emellett a nagyszülőnek a korábbi sérelmek félretétele és az apai kapcsolattartás gyakorlásában való segítés útján kell az érzelmi kötődést felkelteni unokájában, hogy a gyermek fokozatosan érezze, egy nagyszülői szeretet hiánya milyen veszteséget jelent számára. Ha ez fokozatosan tudatosul a kiskorú gyermekben, akkor lehetősége van arra a nagyszülőnek, hogy bármikor ismételt kérelmet terjesszen elő az elsőfokú közigazgatási szervhez. 

A bíróságnak perbeli esetben a nagyszülői kapcsolattartás szabályozásakor a gyermek érdekeit kellett figyelembe vennie mindenekelőtt. Tehát nyomatékosan kiemeli a bíróság, hogy a nagyszülő kapcsolattartási joga nem abszolút, tehát a gyermek kárára nem érvényesíthető. Jelen eljárásban azt kellett vizsgálni, hogy az adott helyzetben a kapcsolattartás a gyermek érdekét szolgálja-e vagy sem. 

Mindezek alapján a bíróság az összes körülményt mérlegelve jutott arra az álláspontra, hogy a gyermek javára az alperes által szabályozott nagyszülői kapcsolattartás nem válik. Hiszen az igazságügyi szakértő is megállapította, hogy a kiskorú gyermek a jelenleginél tágabb kapcsolattartást az alperesi beavatkozóval nem kíván. Továbbá az igazságügyi szakértő azt is rögzítette, hogy a gyermek úgy nyilatkozott, hogy akkor mehet át a nagyszülőhöz és édesapjához, amikor akar, szemben alperesi állásponttal: a gondozó szülő indokolatlanul nem biztosította gyermeke és az apai nagyszülő között a kapcsolattartást, s mindezek alapján alperesi beavatkozó kérelmét -  a gyermek értekeit és jogait figyelembe véve - 80 %-ban találta indokoltnak. Továbbá nem ért egyet a bíróság alperesi állásponttal a vonatkozásban, hogy az elsőfokú közigazgatási szerv a nagyszülői kapcsolattatás jogszabályi rendelkezéseire nevezetesen a nagyszülő kapcsolattartási jogára nem hívta fel a szakértők figyelmét, s így a szakértők arra a megállapításra jutottak, hogy nem tartják indokoltnak, hogy a nagyszülő a szülői kapcsolattartáson túl tartson kapcsolatot unokájával. Hiszen az igazságügyi szakértő az idevonatkozó jogszabályok ismeretében hasonló álláspontra jutott, mint a közigazgatási szakban kirendelt szakértők.

Összességében a bíróság megállapította, hogy az eljárás során kétséget kizáróan nem állapítható meg, hogy a kapcsolattartás alperes határozata alapján a gyermek érdekét szolgálná. A kapcsolattartás iránti kérelem - utalással a Gyer. 30.§. (5) bekezdésére - nem szolgálja a gyermek szorongásmentes személyiségfejlődését, nem teljesíthető. 

A bíróság továbbá megjegyzi, hogy ítélkezésénél figyelmen kívül hagyta felperes által csatolt közjegyzői tanúsítványban rögzítetteket. 

A bíróság megállapította, hogy az eljárási illeték az állam terhén marad, utalással az Itv. 5.§. (1) bekezdés b)-c) pontjára.

A bíróság továbbá észlelte, hogy felperes keresetlevelén ... Ft eljárási illetéket lerótt, amit a Nemzeti Adó-és Vámhivataltól visszaigényelhet. 

A bíróság a Pp. 78.§. (1) bekezdése alapján - figyelemmel a Pp. 78.§. (2) bekezdésére, illetve a 32/2003.(VIII.22.)IM rendelet 3.§. (2) bekezdés a) pontjában foglaltakra - kötelezte alperest, illetve alperesi beavatkozót egyetemlegesen felperes részére a rendelkező részben foglaltak szerint perköltség megfizetésére, mely ügyvédi munkadíjból, illetve a felperes által előlegezett szakértői díjból áll. 

Az ítélet elleni fellebbezést a Pp. 340.§. (1) bekezdése kizárja. 

..., 2013. február ...

 						   dr. Cseicsner Éva s.k.
						                bíró