... TÖRVÉNYSZÉK
mint másodfokú bíróság
4.Pf.21.456/2013/3.

A ... Törvényszék, mint másodfokú bíróság a ..., eseti gondnok ....) által képviselt kk. I.rendű felperes neve (....) I.r. és kk. II.rendű felperes neve (uo. lakos) II.r. felpereseknek - a ... ügyvéd (....) által képviselt I.rendű alperes neve (....) I.r. és II.rendű alperes neve (uo. lakos) II.r. alperesek ellen a ...i Járásbíróság előtt folyamatba tett perében a 2013. február 14. napján kelt 26.P.23.226/2010/44 számú ítélet ellen a felperesek részéről  47., az alperesek részéről 45.  sorszám alatt előterjesztett  fellebbezés folytán meghozta a következő

í t é l e t e t :

A másodfokú bíróság az elsőfokú bíróság ítéletét részben megváltoztatja; az alperesek egyetemleges marasztalását mellőzi, az I. és II.r. alperesek fizetési kötelezettségét 800.000-800.000 Ft-ról 1.600.000-1.600.000 (egymillióhatszázezer-egymillióhatszázezer) Ft-ra akként emeli fel, hogy 15 napon belül az I.r. alperes köteles megfizetni az I.r. felperes részére 800.000 (nyolcszázezer) Ft-ot, a II. r. felperes javára 800.000 (nyolcszázezer) Ft, a II.r. alperes köteles megfizetni az I.r. felperes részére 800.000 (nyolcszázezer) Ft-ot, a II.r. felperes javára 800.000 (nyolcszázezer) Ft-ot, valamint ezen összegből az I. és II.r. alperesek 400.000-400.000 (négyszázezer-négyszázezer) Ft után 2009. november 11. napjától 400.000-400.000 (négyszázezer-négyszázezer) Ft  után 2008. november 23. napjától járó a késedelemmel érintett naptári félévet megelőző utolsó napon érvényes jegybanki alapkamattal megegyező mértékű késedelmi kamatát.

Az alperesnek egyetemleges, 192.000 Ft eljárási illeték fizetési kötelezettsége helyett kötelezi az I.r. alperest 216.000 (kettőszáztizenhatezer) Ft, a II.r. alperest  216.000  (kettőszáztizenhat-
ezer) Ft eljárási illeték állam javára való megfizetésére, külön felhívásra.
Az állam terhén maradó illetéket 288.000 Ft-ról 48.000 (negyvennyolcezer) Ft-ra leszállítja.

Az alperesek egyetemleges, 32.868 Ft szakértői díjfizetési kötelezettsége helyett kötelezi az I.r. alperes 32.867 (harminckettőezernyolcszázhatvanhét) Ft, a II.r. alperest 32.867 (harminckettőezernyolcszázhatvanhét) Ft szakértői díj  külön  felhívásra  való megfizetésére, egyúttal az állam terhén maradó szakértői díj összegét 49.301 Ft-ról 16.434 (tizenhatezernégyszázharmincnégy) Ft-ra leszállítja.
Kötelezi az I.r.alperest 64.000 (hatvannégyezer) Ft, II.r.alperest 64.000 (hatvannégyezer) Ft fellebbezési illeték állam javára, külön felhívásra történő megfizetésére. Kötelezi az I.r.alperest  az  I. r.  felperes  javára  55.000  (ötvenötezer) Ft, a  II.r.  felperes javára 55.000 (ötvenötezer) Ft, a II.r.alperest az I.r. felperes javára 55.000 (ötvenötezer) Ft, a II.r. felperes javára 55.000 (ötvenötezer) Ft együttes első- és másodfokú költség 15 napon belüli megfizetésére. 
Az elsőfokú bíróság ítéletét egyebekben helybenhagyja.

Az ítélet ellen fellebbezésnek nincs helye.

I n d o k o l á s

Az elsőfokú bíróság ítélete tényállásában megállapította, hogy az alperesek, mint eladók és a felperesek, továbbá ..., mint vevők között 2008. szeptember 28. napján a Százhalombatta belterület ... hrsz. alatti ingatlanra vonatkozó adásvételi előszerződés jött létre. A felek az ingatlan vételárát  20.000.000 Ft-ban állapították meg, az ingatlan tulajdonjogát az I. és II.r. felperesek 8/20-8/20, míg édesanyjuk, ... 4/20 arányban szerezte volna meg. Az előszerződés 2. pontjában rögzítették,hogy a vevők képviseletében ... az előszerződés aláírását megelőző napon foglaló jogcímén 2.000.000 Ft-ot megfizetett az I. és II.r. alperesek mint eladók részére, míg a fennmaradó vételárból a vevők 2.000.000 Ft-ot 2008. október 15. napjáig, a hátralékos teljes vételárat 2008. december 31. napjáig vállalták megfizetni.  A felek a végleges adásvételi szerződés megkötésének időpontjául 2008. november 15. napját határozták meg. ..., mint vevő és mint az I. és II.r. felperesek törvényes képviselője 2008. október 7. napján további 2.000.000 Ft  vételár részletet fizetett meg az eladók részére. A vevők a hátralékos vételárat a szerződésben foglaltak szerint megfizetni nem tudták, ezért az alperesek 2008. decemberében és 2009. februárjában szóban, majd 2009. április 8. napján kelt felszólító levélben írásban, az utóbbi esetben 2009. április 23. napjáig, póthatáridőt biztosítottak a vevők részére.  Alperesek a 2010. április 13. napján kelt levelükben az előszerződéstől elálltak. 

A felperesek keresetükben kérték, hogy a bíróság kötelezze az I.r. alperest 1.600.000 Ft tőke és ezen összeg után 2008. november 16-tól járó törvényes kamata, valamint a II. r. alperest 1.600.000 Ft tőke és ezen összeg után 2008. november 16-tól a kifizetés napjáig járó törvényes kamata, valamint a perrel felmerült költségek megfizetésére.

Előadták, hogy az ingatlan 8/20-8/20 tulajdoni illetőségét szerezték volna meg a szerződés alapján, így az átadott 4.000.000 Ft-ból arányosan az általuk megszerezni kívánt tulajdoni hányadra eső összeget követelik. Álláspontjuk szerint a 2008.október 7. napján átadott vételárrészlet arra tekintettel jár vissza, hogy a végleges adásvételi szerződés nem jött létre. A 2008. szeptember 22.  napján átadott foglaló  vonatkozásában  pedig arra hivatkoztak, hogy a 
szerződés megkötésének elmaradása mindkét félnek felróható volt. Az alperesek érdekkörében felmerült oknak minősül, hogy csak az előszerződés megkötését követően derült fény arra, hogy az ingatlan tetőterére építési engedély nem volt.

Az alperesek a kereset elutasítását és a felperesek perköltségben való marasztalását kérték. Hivatkoztak arra, hogy az álláspontjuk szerint a bíróság a perre hatáskörrel nem rendelkezik, illetőleg az összes szerződő félnek, így ...nak is perben kellene állnia. Előadták továbbá, hogy a foglaló összegét nem a felperesek, hanem az édesanyjuk fizette meg a részükre. Vitatták, hogy a 2008. október 7. napján 2.000.000 Ft vételárrészlet részükre átadásra került volna. Hivatkoztak továbbá arra, hogy a szerződés meghiúsulására a felpereseknek felróható okból került sor, így a foglaló nem jár vissza.

Az elsőfokú bíróság ítéletében egyetemlegesen kötelezte az alpereseket, hogy 15 napon belül fizessenek meg az I.r. felperes részére 800.000 Ft-ot és ezen összeg után 2009. november 11. napjától járó törvényes késedelmi kamatát, valamint a II.r. felperes részére 800.000 Ft-ot és ezen összeg után 2009. november 11-től járó törvényes késedelmi kamatot. Ezt meghaladóan a felperesi keresetet elutasította és kötelezte alpereseket, hogy külön felhívásra fizessenek meg az államnak 192.000 Ft eljárási illetéket és akként rendelkezett, hogy a fennmaradó 288.000 Ft eljárási illeték az állam terhén marad. 
Egyetemlegesen kötelezte az alpereseket a ... Törvényszék Gazdasági Hivatalának  felhívására 32.868 Ft  szakértői  díj megfizetésére megállapítva ,hogy a fennmaradó 49.301 Ft szakértői díj az állam terhén marad. Kimondta, hogy ezt meghaladó költségeiket a felek maguk viselik.

Döntése indokolásában kitért arra, hogy a per tárgya a foglaló és a vételárrészlet visszafizetése, így a pertárgyérték nem a 20.000.000 Ft teljes szerződéses érték, hanem a felperesek által követelt 3.200.000 Ft, ebből következően a per lefolytatására hatáskörrel rendelkezik. Utalt arra, hogy a felperesek kötelmi igényt terjesztettek elő, amelynek elbírálásához nem szükséges valamennyi szerződő fél perbenállása. Megállapította, hogy a felperesek kereshetőségi joggal rendelkeztek,mivel édesanyjuk, ... a foglalót és a vételárrészletet ajándékként adta gyermekeinek, így annak visszakövetelése iránt a felperesek jogosultak voltak pert indítani. 
A per érdemében a Ptk. foglalóra vonatkozó anyagi jogi szabályainak felhívását követően úgy foglalt állást, hogy a felperesek nem tudták bizonyítani, hogy a végleges adásvételi szerződés megkötésére részben az alperesek érdekkörében felmerült okból és nem arra tekintettel került sor, hogy a fennmaradó vételár nem állt a vevők rendelkezésére. A vételár előleg 2008. október 7. napján történt átadása körében megállapította, hogy a felperesek a 2.000.000 Ft kifizetését bizonyították: a perben beszerzett szakvélemény megerősítette, hogy a 2008. október 7. napján kelt átvételi elismervényen az I.r. alperes aláírása szerepel, a felperesek által becsatolt bankszámla kivonat pedig alátámasztotta, hogy ezen a napon 2.000.000 Ft került felvételre ... OTP Bank Nyrt-nél vezetett lakossági folyószámlájáról. 
Kimondta, hogy az alperesek a fenti összegek visszafizetésére egyetemlegesen kötelesek tekintettel arra, hogy az adásvételi előszerződés értelmében a vételárra is egyetemlegesen voltak  jogosultak. A kamatfizetés  kezdő időpontját  a  kereseti kérelemtől eltérően, 2009. november 11. napjában állapította meg, mivel a felperesek a megfizetett vételárrészletet első ízben a perindításkor követelték vissza.

Az ítélet ellen mind a felperesek, mind az alperesek fellebbezéssel éltek.

A felperesek fellebbezésükben az elsőfokú bíróság ítéletének részbeni megváltoztatását és az alperesek kötelezését kérték a foglaló jogcímén átadott 1.600.000 Ft és kamatai megfizetésére. Megismételték az elsőfokú eljárásban előadottakat, mely szerint a végleges adásvételi szerződés megkötése mindkét fél érdekkörében felmerült okból hiúsult meg. Nem vitatták, hogy a végleges adásvételi szerződés megkötésének időpontjára nem állt rendelkezésükre a hátralékos vételár, ugyanakkor kiemelték, hogy az alperesek megtévesztették a felperesi édesanyát az ingatlan jogi és műszaki helyzete vonatkozásában. A családi házas felépítményű ingatlan tetőtéri szintjére nem került sor hivatalos eljárások lefolytatására, így érvényes építési engedély sem került kiadásra.
Hivatkoztak arra is, hogy a végleges szerződés létrehozását a felek egyike sem kérte a bíróságtól. Ebből pedig az következik,hogy a felek szerződéses akarata megszűnt, így a már teljesített szolgáltatásokkal a Ptk.309.§ (2) bekezdése alapján el kell számolni.

Az alperesek fellebbezésükben az elsőfokú bíróság ítéletének részbeni megváltoztatását és a felperesi kereset teljes elutasítását, valamint perköltségben való marasztalásukat kérték.

Álláspontjuk szerint az elsőfokú bíróság tévesen állapította meg a tényállást és abból hibás következtetéseket vont le, s nem helytállóan értelmezte az alperesi nyilatkozatokat sem. Kiemelték, hogy az összegszerűség tekintetében az elsőfokú bíróság megállapításait egy másolatban becsatolt okiratra alapozta, amelyek hiteles voltát a felperesek bizonyítani nem tudták. Hivatkoztak arra, hogy a II. r. alperes a felperesektől pénzt nem vett át vételárelőleg címén, így marasztalása minden alapot nélkülöz.  Sérelmezték az ítélet egyetemleges kötelezésre vonatkozó rendelkezéseit is. 
Előadták, hogy a kamatfizetési kötelezettség kezdő időpontjára vonatkozó ítéleti megállapítás alaptalan tekintettel arra, hogy az elállás a szerződést felbontja. Sérelmezték, hogy annak ellenére,hogy a pervesztesség-pernyertesség arányát reájuk kedvezőbben az elsőfokú bíróság 60-40 %-ban állapította meg, a felpereseket perköltségben nem marasztalta.

A felperesek fellebbezése alapos, míg az alperesek fellebbezése túlnyomórészt, az egyetemleges marasztalás kivételével alaptalan.

Az elsőfokú bíróság a tényállásban helyesen állapította meg, hogy a felperesek az előszerződés aláírását (2008.szeptember 28.) napját megelőző napon az I. és II.r.alperesek részére 2.000.000 Ft-ot átadtak, azonban nem helytállóan minősítette azt foglalónak. A ... (1) bekezdése értelmében a szerződés megkötésekor a kötelezettségvállalás jeléül foglalót lehet adni. Ebből következően a foglaló tárgyát a szerződés megkötésekor kell átadni. Tekintettel arra, hogy a perbeli esetben a pénzösszeg átadása nem a szerződés megkötésekor a kötelezettségvállalás jeléül került átadásra, hanem azt megelőzően, így az foglalónak nem minősül, ezért mint vételárelőleg a felperesek részére visszajár függetlenül attól, hogy a szerződés meghiúsulása melyik fél érdekkörében felmerült okból történt.

Az alperesek hatásköri kifogása teljességgel alaptalan. A perbeli esetben a felperesi követelés nem a szerződés létrejötte, érvényessége körében, hanem 4.000.000 Ft foglaló,illetőleg előleg visszafizetése tárgyában került előterjesztésre, így a pertárgy értékének ez minősül, melyre az elsőfokú bíróság hatáskörrel rendelkezik. 

Az elsőfokú bíróság a 2008. október 15. napján átadott 2.000.000 Ft vételárelőleg tekintetében helyesen állapította meg a tényállást és helytálló az alpereseket ezen összeg visszafizetésére kötelező rendelkezése is. Az aggálytalan szakvélemény egyértelműen megállapította, hogy az átvételi elismervényen szereplő aláírás a II.r.alperestől származik. Helyesen mutatott rá arra is az elsőfokú bíróság, hogy a felperesek tényállítását alátámasztotta, hogy ... 2008.október 7. napján a folyószámlájáról 2.000.000 Ft összeget felvett.  Mindezek alapján megalapozottan állapította meg az elsőfokú bíróság, hogy a felperesek a pénzátadás tényét bizonyították. 

Az alperesi fellebbezés az egyetemlegesség körében megalapozott. Sem az előszerződés rendelkezéseiből, sem a közös tulajdonból folyó szabályokból nem következik,hogy az alperesek az átvett, összesen 3.200.000 Ft visszafizetésére egyetemlegesen kötelesek. Ezért a másodfokú bíróság tulajdoni hányaduk arányában, 1.600.000-1.600.000 Ft megfizetésében marasztalta az alpereseket. 

Az elsőfokú bíróság által megítélt 800.000-800.000 Ft alperesi fizetési kötelezettség tekintetében a felperesek fellebbezése a kamatfizetés kezdő időpontjára nem terjedt ki, ezért a másodfokú bíróság az elsőfokú bíróság ítéletét e körben nem érintette, a  további 800.000-800.000 Ft tekintetében a késedelmi kamatfizetés kezdő időpontját az átadást követő napban, 2008.szeptember 28. napjában jelölte meg.

Mindezek alapján a másodfokú bíróság az elsőfokú bíróság ítéletét a ... (2) bekezdése alapján részben megváltoztatta. A módosult érdemi döntésre figyelemmel a 4.000.000 Ft kereseti pertárgy értékhez képest a felperesek együttesen 3.200.000 Ft erejéig lettek pernyertesek,így a pernyertesség-pervesztesség arány a felperesekre kedvezőbben 80-20 %.
A ... (1) bekezdésének alapján ezért az I. és II.r. alperesek kötelesek az állam javára a 240.000 Ft kereseti illetéktől 96.000-96.000 Ft-ot, valamint  a fellebbezési eljárásban pervesztességük miatt a ... (1) bekezdése alapján a 26.P.22.536/2009/6 számú ítélet elleni fellebbezés illetékét 120.000-120.000 Ft-ot, mindösszesen 216.000-216.000 Ft-ot megfizetni, míg a további 48.000 Ft kereseti illeték a felperesek személyes költségmentessége folytán a 6/1986 (VI.26.) IM r. (R) 13.§ (2) bekezdése alapján az állam terhén marad.
Az I. és II.r. alperesek a felmerült szakértői díj 40-40 %-át, személyenként 32.867 Ft-ot kötelesek viselni, míg további 16.434 Ft szakértői díj az R. idézett rendelkezése alapján az állam terhén marad.
A megismételt eljárásban hozott ítélet elleni másodfokú eljárásban az 1990. évi XCIII.tv. 51.§-a alapján az illetékszámítás alapjául szolgáló fellebbezett értékként csak a felperesi fellebbezést  vette figyelembe a másodfokú bíróság. Az alperesek  pervesztesek lettek, ezért a128.000 Ft fellebbezési illetéket személyenként egyenlő arányban kötelesek megfizetni az állam javára.
A ... (1) bekezdése alapján a pervesztesség-pernyertesség arányának figyelembevételével mind az I.r., mind a II.r.alperes köteles az I. és II.r. felperes javára egyaránt megfizetni az elsőfokú eljárásban felmerült 30.000 Ft, a másodfokú eljárásban felmerült 15.000 Ft, a megismételt eljárást követő másodfokú eljárásban 10.000 Ft  (32/2003 (VIII.22.) IM rendelet 3. § (4) ) ügyvédi munkadíjból álló személyenként 55.000 Ft perköltséget.

Budapest, 2013. július 2.

                                                         Vargáné dr. Erdődi Ágnes sk.
 törvényszéki tanácselnök
 a tanács elnöke
     dr. Szabó Györgyi sk.                                                                     dr. Horváth Katalin sk.
   törvényszéki bíró, előadó                                                                        törvényszéki bíró