Fővárosi Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság
10.K.29.153/2013/7.	

A Fővárosi Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság a dr. Világi András ügyvéd (cím.) által képviselt felperes (cím) , a dr. Méregh Katalin jogtanácsos (hivatkozási szám: V-B-009/01046-5/2012.) által képviselt Budapest Főváros Kormányhivatala (cím.) alperes ellen építési ügyben hozott közigazgatási határozat bírósági felülvizsgálata iránt indított perében, amely perbe az alperes pernyertességének az előmozdítása végett a alperesi beavatkozó. (cím) beavatkozott, meghozta a következő

í t é l e t e t

A bíróság a felperes keresetét elutasítja.

Kötelezi a bíróság a felperest, hogy 15 napon belül fizessen meg az alperesnek 30.000.- (harmincezer) forint perköltséget, és az illetékügyben eljáró hatóság külön felhívására a magyar államnak a 30.000.- (harmincezer) forint tárgyi illetékfeljegyzési jog folytán le nem rótt tételes kereseti illetéket.

Az ítélet ellen fellebbezésnek helye nincs.

I n d o k o l á s :

A alperesi beavatkozó., mint a ... szám alatti Irodaház üzemeltetője (a továbbiakban alperesi beavatkozó) 2003. október 30. napján az elsőfokú építésügyi hatósághoz érkezett beadványában bejelentette, hogy a Budapest cím ... hrsz-ú ingatlanon megvalósuló társasházi épület „A" lépcsőház kivitelezése során építőanyagok hullottak át az ingatlanuk területére, a telekhatáron áthulló törmelék a közös telekhatáron kialakított parkoló gépkocsikban komoly károkat okozott. Jelezte, hogy a telekhatárnak a társasház felőli oldala feltöltésre került, a régi lebontott melléképület falának támfalként való felhasználásával, mely a statikai előírásoknak nem felel meg. 

A Budapest III. kerület Óbuda Békásmegyer Önkormányzat Polgármesteri Hivatala Építési Hatósági Ügyosztály (a továbbiakban elsőfokú építésügyi hatóság) a 2003. november 14. napján kelt I/1437/20/2003. számú határozatával kötelezte a ... Kft-t, mint a Budapest cím ... hrsz-ú ingatlanon létesülő társasház építtetőjét, hogy a II. ütemben készülő „A" épületrészt a kivitelezés időtartamára védőhálóval lássa el. Az építési anyagok áthullását a szomszédos ingatlanokra meg kell akadályoznia. A tárgyi ingatlan ... ... szám alatti támfal statikai állapotára vonatkozó szakvéleményt a határozat kézhezvételétől számított 15 napon belül nyújtsa be. 

A kötelezés alapján a ... Kft. a támfalra vonatkozóan mellékelte a ... rajzszámú, ... Kft., ... tervező által készített kivitelei terveket, melyek alapján a támfal megépült. Ezen túlmenően bejelentette, hogy az egész homlokzatot védőhálóval látta el. 

Az alperesi beavatkozó 2005. október 29. napján előterjesztett kérelmében a megépült támfal felülvizsgálatát kérte annak érdekében, hogy a statikai terveknek megfelelően a biztonsági előírásokat teljesítve épült-e meg meg. Jelezte, hogy a támfal nem a tervezett nyomvonalon került megépítésre, ellehetetlenítve ezzel a hatályos Kerületi Szabályozási Tervben szereplő magánút megépítését. A támfal a jelenlegi formájában életveszélyes, mivel a szabálytalanul meghagyott régi épület oldalfala folyamatosan omlik. A meglazult falból kieső téglák a parkoló gépjárműveket veszélyeztetik, a védőháló nem tekinthető végleges megoldásnak, hiszen csak a leeső, kisebb vakolatdarabokat fogja fel. A parkolót csak korlátozottan tudják használni, mivel a bérlők nem kívánják gépjárműveiket, illetve testi épségüket veszélyeztetni.

Az elsőfokú építésügyi hatóság a bejelentés alapján 2005. december 15. napján helyszíni szemlét végzett, amelynek során megállapította, hogy a ... hrsz-ú ingatlanhoz tartozó támfal nem a telekhatárvonalán húzódik, hanem a helyszínrajzon kijelölt helyen. A támfal állapota életveszélyes. Látszik, hogy a támfal egy régi romos „falrészre" lett felhúzva a helyszíni rajzon jelölt részen. A helyszíni szemléről színes fotók készültek, és mellékelésre került egy helyszínrajz a hivatkozott jelölésekkel.

Az elsőfokú hatóság a I/839/1/2006. számú, 2006. január 20. napján kelt határozatával kötelezte a ... szám alatti felperes neveat (a továbbiakban felperes), hogy a ... szám alatti ingatlan déli telekhatárvonalán húzódó támfalra vonatkozó, jókarbantartási munkálatokat a határozat jogerőre emelkedésétől, és végrehajthatóvá válásától számított 15 napon belül végezzék el.

Az elsőfokú határozat ellen a társasház közös képviselője útján fellebbezéssel élt, melyben hivatkozott arra, hogy a felperes és a ... ... számú ingatlan telekhatárán elhelyezkedő támfal egy része kb. 30-50 éve készült, melyet valószínűleg a ... Kutatóintézet épített. A támfal a birtokbaadáskor nem került átadásra a társasház részére, azt az alapító okiratban, és a hozzá tartozó helyszínrajz nem tartalmazza. Kérte, hogy az építési hatóság a ... ... szám alatti terület telekhatárán húzódó támfal tekintetében, a jókarbantartási munkálatok elvégzésére a terület használóját kötelezze.

A fellebbezés folytán eljárt alperesi jogelőd a 08-921/2006. számú, 2006. április 14. napján kelt határozatával az elsőfokú határozatot megsemmisítette, és az elsőfokú építésügyi hatóságot új eljárás lefolytatására utasította. A másodfokú eljárás során megállapította, hogy a rendelkezésre álló adatok ellentmondásosak, mivel a támfal nem a tárgyi telkek telekhatárán húzódik, hanem azon kívül van. Ezt tekintve nem lehet a társasház tulajdonosait kötelezni a jókarbantartásra az OTÉK 45. § (4) bekezdése alapján, amely a telekhatárán álló támfal építésének kötelezettségére vonatkozik. Előírta, hogy az elsőfokú építésügyi hatóság megfelelően tisztázza a határozat hozatalához szükséges tényállást.

A megismételt elsőfokú eljárásban az elsőfokú hatóság az I/839/3/2006. számú végzésével ... igazságügyi szakértőt rendelte ki a támfal statikai felülvizsgálata tárgyában. A 2006. szeptember 29. napján kelt szakértői vélemény a ... szám alatti ingatlan telkét támasztó támfal állapotáról megállapította, hogy a ... szám alatti telek saroktelek, egyik oldala a ... utcára, a másik oldala a ...ra néz. A ... szám alatti telek szomszédos a ... ... szám alatti telekkel, melyen jelenleg Irodaház áll. A két szomszédos telek között határvonalon a régi, azóta elbontásra került épület végfala állt. A ... szám alatti telekre az elmúlt években társasház épült. A társasház körül a telket rendezték, több helyen láthatóan feltöltötték. A feltöltést a ... ... számú telek felől helyenként a régi fal támasztja, melyet helyenként megerősítettek. Látható, hogy a támfalként működő fal helyenként rendkívül rossz állapotban van. Helyenként a fal tetejére vasbeton magasítást építettek, a telek magasabb részén pedig vasbetonfal látható. Ez a vasbetonfal lehetséges, hogy szögtámfal kialakítású. A falazott fal vegyes anyagú, téglából és többfél kőből készült. A falazott falú támfalként szolgáló építmény nem súlytámfal, ugyanis vékony falvastagságú. A falazott fal döntő részben rendkívül rossz műszaki állapotban van, az Irodaház felől omladozik. A lehulló darabok nyilvánvalóan veszélyeztetik az Irodaház oldalán lévő embereket, illetve autókat. A vékony vastagságú támfalnak hajlítás az igénybevétele. A falazott szerkezetek nem méretezhetőek húzásra, ugyanis a falazat húzófeszültségét a falazati sorok síkjára merőlegesen nem lehet figyelembe venni. A fal megfelelősége tehát számítással nem igazolható. A szakértő a meglévő szerkezetet az MI-15011-88 műszaki irányelv szerint veszélyes kategóriába sorolta, és azonnali intézkedést tartott szükségesnek. Úgy vélte van műszaki megoldás az utólagos megerősítésre is. A támfal azonban gazdaságosan valószínűleg nem javítható. 

Az elsőfokú építésügyi hatóság a I/839/4/2006. számú, 2066. november 2. napján kelt határozatával egyetemlegesen kötelezte a ... szám alatti felperes neveat, és a ... ... szám alatti alperesi beavatkozó-t, hogy a két ingatlan között húzódó támfalra vonatkozó jókarbantartási munkálatokat a határozat jogerőre emelkedésétől, és végrehajthatóvá válásától számított 15 napon végezzék el. A határozata indokolásában megállapította, hogy a támfal nem a két ingatlant elválasztó jogi birtokhatáron áll, hanem a ... ... számú ingatlanon, egyben a ... szám alatti társasházhoz tartozó földfeltöltést tartja meg. 

Az elsőfokú határozat ellen mindkét érintett kötelezett fellebbezést terjesztett elő, amelynek folytán az alperesi jogelőd a 08-921/1/2006. számú határozatával az elsőfokú határozatot megsemmisítette, és az elsőfokú hatóságot új eljárás lefolytatására utasította. A másodfokú hatóság megállapította, hogy a társasház építésekor létrehozott földfeltöltést a támfal építmény nem tudja elviselni, így a ... szám alatti telekhatárára vagy új támfalat kell építeni, vagy a földfeltöltést kell megszüntetni. Rögzítette, hogy a támfal céljára alkalmatlan, felújítatlan építmény bontása indokolt, és nem a hatóság által előírt jókarbantartás. 

Az újabb megismételt elsőfokú eljárásban az elsőfokú hatóság ... földmérővel felmérést készíttetett a ... és a ... ... közötti „kerítés-támfal" helyzetéről. A felmérési vázrajzon a földmérő a „kerítés-támfal" öt szakaszát ábrázolta. Az 1. és 2. pont közötti szakasz 20,29 méter, a 2. és 3. pont közötti szakasz 12,56 méter hosszú, és a (...) hrsz-ú ingatlanon helyezkednek el, mely kivett csonka telek tulajdonosa a Budapest III. kerület Óbuda Békásmegyer Önkormányzata. A 3. és 4. pont közötti 34,22 méteres támfal a ... hrsz-ú csonkatelken található, mely ingatlan a ... Kft. tulajdonát képezi. A 4. és 5. pont közötti 11,43 méter, az 5. és 6. pont közötti 4,52 méter szakasz a ... hrsz-ú, a ... utca 100 számú társasház tulajdonában lévő ingatlanra esik. 

A Budapest III. kerület Óbuda Békásmegyer Önkormányzat jegyzője miután észlelte, hogy a (...) hrsz-ú zárványtelek az önkormányzat tulajdonában áll más eljáró szerv kijelölését kérte. 

Az alperes jogelődje a 81-3990/2007. számú, 2008. február 7. napján kelt végzésével a Budapest III. kerület Óbuda Békásmegyer Önkormányzat jegyzőjét a ..., ... ... számú ... hrsz-ú földrészleteken álló támfal építési ügyének az elintézéséből kizárta, és a 08-921/1/2006. számú másodfokú határozattal elrendelt elsőfokú eljárás lefolytatására a Budapest Főváros II. kerület Önkormányzat jegyzőjét jelölte ki.

A kijelölt elsőfokú építésügyi hatóság 2008. november 20. és 2009. március 10. napján helyszíni szemlét tartott. Megállapította, hogy további állagromlás nem állapítható meg, majd a 2009. március 18. napján kelt VI-1048-2/2009. számú határozatával kötelezte a felperes neveat a ... utcával párhuzamosan a ... hrsz-ú ingatlan déli telekhatárán a ... és ... hrsz-ú ingatlanokon húzódó támfal-kerítés melletti terepfeltöltés bontására minimum 2 méteres sávban úgy, hogy a kerítés másik oldalán a ... ... szám alatti ... hrsz-ú ingatlanon lévő terepszinttel azonos szintű legyen azzal, hogy az elvégzett munkák megfelelőségéről jogosultsággal rendelkező felelős műszaki vezetőnek kell nyilatkoznia. A kerítés jókarbantartása ügyében a feltöltés elvégzése után kívánt dönteni. A teljesítési határidőt legkésőbb 2009. május 20. napjáig írta elő. A határozata indokolásában megállapította, hogy a támfal egyrészt a ..., másrészt a ... hrsz-ú a ... ... szám alatti ingatlanokat elválasztó jogi birtokhatáron áll, ugyanakkor a ... szám alatti ... hrsz-ú ingatlanon lévő épület melletti földfeltöltés tartja. Megállapította továbbá, hogy a felperes neve építése során szabálytalanul töltötték fel a falazott kerítés, és a társasház közötti területet egyrészt azért, mert a két csonkatelek idegen tulajdonban áll, és azt is feltöltötték, másrészt azért, mert a műszaki megoldás szabálytalan technológiával történt. A megrongálódott támfal jelen állapotában az állékonyságot, az élet és egészséget, a köz- és vagyonbiztonságot veszélyezteti. A kerítés további állagromlásának a megakadályozása érdekében a földfeltöltés elbontását rendelte el. 

A kijelölt elsőfokú építésügyi hatóság ezen döntését a 2009. május 15. napján kelt VI-1048-3/2009. számú határozatával visszavonta, mert az érintettekkel folytatott egyeztetés alapján megállapította, hogy a Budapest III. kerület Óbuda Békásmegyer Önkormányzat a területet érintő szolgalmi út kialakítását tervezi. Az út nyomvonalának és a kialakítás határidejének tisztázása indokolt a terepfeltöltés mértékének megállapítása érdekében. 

Ezt követően a VI-1048-5/2009. számú végzéssel az eljárás felfüggesztésére került sor. Miután azonban az Óbuda Békásmegyer Önkormányzat a területre előírt út kialakítás végrehajtásától eláll, így a felfüggesztésre okot adó indok már nem állt fenn, a kijelölt elsőfokú építésügyi hatóság a 2010. november 16. napján kelt VI-1506-2/2010. számú határozatával kötelezte a ... Kft-t, mint építtetőt, és mint a ... hrsz-ú ingatlan tulajdonosát a ... hrsz-ú ingatlan déli telekhatárán a ... és ... hrsz-ú ingatlanokon húzódó támfal-kerítés melletti terepfeltöltés bontására minimum 2,0 méteres sávban úgy, hogy a kerítés másik oldalán, a ... ... szám alatti ... hrsz-ú ingatlanon lévő terepszinttel azonos szintű legyen, legkésőbb 2011. április 20. napjáig. Ugyanakkor kötelezte a Budapest III. kerület Óbuda Békásmegyer Önkormányzatát, mint a ... hrsz-ú ingatlan tulajdonosát, valamint a felperes neveat, mint a ... hrsz-ú ingatlan tulajdonosát az előírt munkálatok tűrésére, és a felperes neveat az ingatlanára eső feltöltés bontására. A határozata indokolásában megállapította, hogy a felperes neve építése során szabálytalanul töltötték fel a falazott kerítés, és a társasház közötti területet, egyrészt azért, mert a két csonkatelek más tulajdonában van, és azt is feltöltötték, másrészt azért, mert a műszaki megoldás szabálytalan technológiával történt. A megrongálódott támfal jelenlegi állapotában az állékonyságot, az életet és egészséget, a köz és vagyonbiztonságot veszélyezteti. A kerítés további állagromlásának megakadályozása érdekében a földfeltöltés elbontását rendelte el. A kerítés állagvédelme ügyében a feltöltés elbontása után hozható majd döntés. 

Az újabb elsőfokú határozat ellen a ... Kft. és a felperes neve élt fellebbezéssel. A fellebbezés folytán eljárt alperes az 50BP-229/3/2011. számú, 2011. február 16. napján kelt határozatával az elsőfokú határozatot megsemmisítette, és az elsőfokú építésügyi hatóságot új eljárás lefolytatására utasította. A határozata indokolásában megállapította, hogy a ... Kft. a ... hrsz-ú, természetben a ... 130 szám alatti ingatlan beépítésére kért, és kapott építési engedélyt. Az épület elkészült és használatbavételére az engedélyt a területileg illetékes elsőfokú építésügyi hatóság 2004 évben megadta. A ... hrsz-ú ingatlan közvetlenül határos a tárgyi ingatlannal, és a használatot tekintve egy szerves egységet képeznek. 2007. október 10. napján elkészült geodéziai felmérés alapján az eljárás tárgyát képező támfalkerítés a tárgyi ingatlan, és a ... hrsz-ú, természetben a ... utca ... számú ingatlan területére esik. Megállapította a másodfokú hatóság, hogy az új eljárás elrendelésére 2007. február 28. napján került sor. Az Étv. 48. § (9) bekezdése szerinti egy éves időmúlás 2008. február 28. napján beállt, ezért a terepfeltöltés visszabontása jogszerűen már nem rendelhető el. Ezért az elsőfokú határozatot megsemmisítette, és új eljárás lefolytatását rendelte el. Előírta, hogy az új eljárásban az Étv. 47. § (2) bekezdés d) pontja alapján a támfal-kerítés veszélyes állapotának megszüntetésére kell az elsőfokú építésügyi hatóságnak a szükséges intézkedést megtennie. Ehhez vizsgálnia kell többek között a szakértő által készített szakvéleményt, abban a támfal-kerítés állékonyságának visszaállítására javasolt műszaki megoldást. A kötelezettek körét az Étv. 51. § (1) bekezdés szerint kell meghatároznia. A rendelkezésre álló iratokból megállapíthatóan a kerítés támfal egyes részei különböző tulajdonban vannak. Az új eljárás során már alkalmazandó 193/2009. (IX. 15.) Kormányrendelet 45. § (1) bekezdése. A hivatkozott jogszabályhelyek értelmében alapesetben az ingatlanok tulajdonosait terheli a támfal-kerítés veszélytelenítésének a kötelezettsége. Vizsgálni kell azonban az elsőfokú építésügyi hatóságnak, hogy történt-e szabálytalan építési tevékenység. Az előzményi iratokból nem állapítható meg, hogy a terepfeltöltés építési engedéllyel, vagy a nélkül készült. Az iratok között fellelhető kivitelezői nyilatkozat szerint a terepfeltöltés az építési engedély szerint került kivitelezésre. Amennyiben a ... Kft. rendelkezett jogerős és végrehajtható építési engedéllyel a jelenlegi tereprendezésre, úgy vizsgálni szükséges, hogy a terepfeltöltés tartó támfal építésére volt-e kötelezettsége. Abban az esetben, ha beigazolódik, hogy szabálytalan építési tevékenység következtében állt elő a támfa-kerítés jelenlegi állapota, úgy a veszélytelenítés kötelezettsége a 2007. október 10. napján készült geodéziai felmérés szerinti 4-6. pont közötti szakasz kivételével a ... Kft-t terheli. Rámutatott arra is a másodfokú hatóság, hogy a tekintetben, hogy a jelenlegi telkek milyen módon, és miért alakultak ki az építésügyi hatóságnak vizsgálatot nem kell folytatnia. A telekalakítások mikéntje nincs kihatással a tárgyi ügy érdemi elbírálására. Ugyancsak nem vizsgálhatja az építésügyi hatóság, hogy a ... Kft. tulajdonában lévő telket ki használja. a terület használat alapján építésügyi hatósági kötelezés nem adható ki. Az érintett felek közötti költségmegosztás kérdése polgári jogi kérdés, építésügyi hatósági hatáskörben nem rendezhető. A felek megállapodásának hiányában a vita eldöntése a bíróság hatásköre. 

A kijelölt elsőfokú építésügyi hatóság a VI-35-15/2011. számú, 2011. október 21. napján kelt határozatával kötelezte a ... Kft-t tárgyi támfal-kerítés jókarbantartására, szerkezeti megerősítésére, a szomszédos ... Irodaház működését nem akadályozó módon a határozat kézhezvételétől számított 90 napon belül azzal, hogy az elkészült munkák szakszerűségéről felelős műszaki vezetői nyilatkozatot, vagy szakértői nyilatkozatot kell benyújtania. A döntés indokolásában rögzítette, hogy az új eljárás során, 2011. március 16. napján helyszíni szemle keretében egyeztető tárgyalást tartott Neumayer Péter tervező szakértő szakvéleményében javasolt műszaki megoldás feltételeinek tisztázása érdekében. Az egyeztető tárgyaláson a felek között megállapodás nem született. Ugyanakkor a jegyzőkönyvben rögzítésre került, hogy a Budapest III. kerület Óbuda Békásmegyer Önkormányzat Vagyonkezelő Iroda felveszi a kapcsolatot a felperes nevezal a ... hrsz-ú csonka telek tulajdonjogának rendezése céljából. A Budapest III. kerület  Óbuda Békásmegyer Önkormányzat Vagyonkezelő Iroda 2011. augusztus 11. napján kelt X/75/8/11, illetve VKI-1750/11 számmal tájékoztatta a kijelölt építésügyi hatóságot, hogy a felperes neve a közgyűlés döntése alapján nem kívánja megvásárolni a telket. A kijelölt elsőfokú hatóság 2011. szeptember 29. napján újabb helyszíni szemlét tartott, melynek során megállapította, hogy a támfal műszaki állapota romlott. A kötelezésről az Étv. 47. § (2) bekezdés d) pont, és 51. § (1) bekezdés alapján határozott azzal, hogy a kötelezettség a ... Kft-t, mint tulajdonost terheli. 

Az elsőfokú határozat ellen a ... Kft. fellebbezést terjesztett elő, melyben hivatkozott arra, hogy a tárgyi ingatlant a szomszédos felperes használja 2004 óta, és a valós helyzet az, hogy a tárgyi kerítés támfal a társasház érdekét szolgálja. Álláspontja szerint a támfal jókarbantartására, annak használóját a felperest kellene kötelezni.

A fellebbezés folytán eljárt alperes a V-B-009/01046-5/2012. számú, 2012. április 4. napján kelt egybefoglalt döntésének határozati rendelkezésében az elsőfokú határozatot a fellebbezésben foglaltak részbeni elutasítása mellett megváltoztatta, és kötelezte a ... Kft-t, valamint a felperes  tulajdonosait egyetemlegesen a  Budapest III. kerület ... utca-... ... hrsz alatti ingatlanon húzódó támfal-kerítés jókarbantartására, szerkezeti megerősítésére a szomszédos ... Irodaház ... ... számú működését nem akadályozó módon a határozat jogerőre emelkedésétől számított 90 napon belül. Kötelezte továbbá a ... Kft-t, valamint a felperes neve tulajdonosait egyetemlegesen, hogy a támfal-kerítés megerősítéséhez szükséges műszaki leírás, és építészeti, műszaki tervdokumentációt a határozat jogerőre emelkedésétől számított 30 napon belül nyújtsa be a kijelölt elsőfokú építésügyi hatósághoz. Előírta, hogy az elkészült munkálatok szakszerűségéről, azok elkészültét követő 15 napon belül, a kötelezetteknek felelős műszaki vezetői, vagy szakértői nyilatkozatot kell benyújtania a kijelölt építésügyi hatósághoz. A másodfokú határozat indokolásában megállapította, hogy az ügyben az eljárás 2005. október 24. napján építésügyi hatósági intézkedés iránti kérelemmel indult. A szomszédos ingatlan üzemeltetője még a 2003. október 22. napi beadványában jelezte a területileg illetékes elsőfokú építésügyi hatóság felé, hogy a ... Kft. a tárgyi ingatlan területét feltölti. A terepfeltöltéssel a területileg illetékes elsőfokú építésügyi hatóság sem a 2003-as bejelentésre, sem azt követően építésügyi hatósági intézkedést nem tett. A rendelkezésre álló jogerős és végrehajtható építési engedélyhez tartozó építészeti, műszaki tervdokumentáció kizárólag a jelenleg ... hrsz alatti, és a felperes használatában lévő ingatlanra vonatkozott, így értelemszerűen a tárgyi ingatlan feltöltésére rendelkezést, adatot nem tartalmazott, melyből adódóan nem is képezte az építési engedélyezési eljárás tárgyát. A terepalakításkor hatályos, az egyes építményekkel, építési munkákkal és építési tevékenységekkel kapcsolatos építésügyi hatósági engedélyezési eljárásokról szól 46/1997. (XII. 29.) KTM rendelet 9. § (1) bekezdés f) pontja szerint a telek természetes terepszintjének tartós, végleges jellegű megváltoztatása a telekhatárok melletti 3,0 méter széles sávon belül, valamint a telek egyéb részein 1,0 métert meghaladóan építési engedélyköteles építési tevékenység volt. Mindezek értelmében az építésügyi hatósági engedély nélkül végzett építési tevékenység szabálytalan építési tevékenységnek minősül. A tárgyi ingatlanon a 2009. július 20. napján készült szakértői vélemény szerint 1,15 méter, a 2005. december 15. napján készült helyszíni szemle jegyzőkönyv szerint 1,00-1,50 méter magas feltöltés készült. A jelenlegi terep szabálytalan építési tevékenységgel jött létre, és az építtető e tekintetben a ... Kft. volt. Függetlenül attól, hogy az Étv. 48. § (9) bekezdésében rögzített intézkedési időmúlás a terepfeltöltés esetében beállt a támfa-kerítés állapotában a terepfeltöltés, és avulás okán kialakult kedvezőtlen változások megszüntetése, és az építmény állékonyságának megfelelő műszaki állapotának visszaállítása az Étv. 51. § (1) bekezdés szerint részben a szabálytalan építési tevékenység elkövetőjét terheli. Nem lehet azonban egyedüli terheltje az építtető a támfa-kerítés vonatkozásában elrendelt építési munkának, mivel a tárgyi ingatlan a használatot tekintve egy szerves egységet képez a felperes használatában lévő ingatlannal. A tárgyi ingatlant, bár az nem került összevonásra a felperes használatában lévő ... hrsz-ú ingatlannal, a felperes használja. Az OTÉK 45. § (4) bekezdés értelmében a telekhatárán álló támfal építésének kötelezettsége az érintett telkek tulajdonosait (kezelői, használóit) a tulajdoni hányaduk, és az érdekeltségük arányában együttesen terheli. A terepfeltöltés és a támfal-kerítés bizonyítottan a ... hrsz-ú ingatlanon megépült, a felperes használatában lévő lakóépület állékonyságának biztosítását, területének rendeltetésszerű és biztonságos használhatóságát szolgálja, ezért az OTÉK 45. § (4) bekezdés alapján a felperest is terheli a támfal-kerítés jókarbantartási kötelezettsége. A hivatkozott OTÉK joghely ugyan a támfal építéséről rendelkezik, azonban az OTÉK kötelezettség megállapítási elvére tekintettel azt a fenntartási, jókarbantartási esetben is alkalmazni kell. Összefoglalva a fentieket: a szabálytalan építési tevékenységre, valamint a telekhasználatra és érdekeltségre tekintettel a támfal-kerítéssel kapcsolatban meghatározott kötelezettségek a ... Kft-t, és a felperest egyetemlegesen terhelik. Ezért az elsőfokú határozatot ekként megváltoztatta.

A felperes a keresetében az alperes határozatának bírósági felülvizsgálatát, annak hatályon kívül helyezését, új eljárásra kötelezését, továbbá perköltséget kért. Kifogásolta, vitatta a felperes kötelezését, kötelezhetőségét. Kiemelte, hogy a tárgybani támfal nem a felperesi társasház tulajdona, és nem is a társasház területén helyezkedik el. Az Étv. 51. § (1) bekezdés és az OTÉK 45. § (4) bekezdés a felperes kötelezhetőségét nem támasztotta alá, a támfal egyik része két, a ... Kft. tulajdonában álló, másik része a III. kerületi Önkormányzat, és a ... Kft. tulajdonában álló telkek határvonalán, de nem a telekhatáron helyezkedik el. A kötelezés sem az Étv. 51. § (1) bekezdése, sem az OTÉK 45. § (4) bekezdése alapján nem terjedhet ki a felperesre. Megjegyezte, hogy szabálytalan építési tevékenység hiányában a tulajdonos önkormányzatot, tehát nem a felperest terhelte volna a jókarbantartási kötelezettség, de tény az is, hogy a társasház közösséget alkotó tulajdonosok a lakásaikat a használatbavételi engedély kiadása után vásárolták meg, amikor a terepszint állapota már a jelenlegi volt, eképpen a jelenlegi tulajdonosok szempontjából egyébként sem lenne méltányos, hogy ők viseljék a szomszédos ingatlanon a ... Kft. által végzett korábbi engedély nélküli terepfeltöltés következményeit. A felperes hivatkozott arra, hogy a társasház létesítésére a ... Kft. az építési engedélyt a tulajdonában álló ... hrsz-ú ingatlanra kapta, melyet a III. kerületi Önkormányzattól vásárolt. A 24/2001. (VII. 25.) számú kerületi szabályozási terv alapján a volt ... és ... hrsz-ú ingatlanok, valamint a szomszédos telekingatlan között szolgalmi út létesítése volt tervezve a belső, közterülettel közvetlen kapcsolatban nem lévő ingatlanok eléréséhez. Feltehetően e cél és a társasház felépítése érdekében a korábban két testet képező ingatlanok (... és ... hrsz) kitűzés, és kimérést követően három ingatlanra tagolódtak, melyekből a ... Kft. tulajdonában volt a ... hrsz-ú ingatlanon került felépítésre a társasház, míg a ... Kft. tulajdonában maradt a ... hrsz-ú ingatlan, és a III. kerületi Önkormányzat tulajdonában maradt a ... hrsz alatti ingatlan, és a jelenlegi ... hrsz alatt nyilvántartott szomszédos ingatlan egy részén valósult volna meg a szolgalmi út. Tekintve, hogy a szolgalmi út később más területen valósult meg, a két kérdéses ingatlan változatlanul a ... Kft. és az önkormányzat tulajdonában maradt „parlagon", az ingatlanok és a ... hrsz alatt nyilvántartott ingatlan határán húzódó támfallal. Nem eshet a felperesi társasház terhére a kötelezett mulasztása, amennyiben nem tett eleget az engedélyező határozatban foglalt feltételeknek, illetve a hatóság mulasztása, amennyiben az általa hozott határozatban foglalt feltételeket nem követelte meg, nem ellenőrizte, vagy akár a mulasztás felett szemet hunyt. Nem eshet továbbá a felperes terhére az sem, hogy a szabályozási terv szerinti elképzelések megváltoztak, vagy éppen elhaltak. Értelmezhetetlen a határozat rendelkező része abban a tekintetben, hogy az eljárás során ügyfélként végig a felperes szerepelt, a támadott határozat azonban nem a társasházat, hanem annak tulajdonosait, mint természetes személyeket kötelezi, akiknek a nevében a ... Kft. meghatalmazás hiányában nem járhatott el képviselőként, ellentétben a társasházzal, melynek a közös képviseletét valóban a ... Kft. látja el. 

Az alperes a felperes keresetének az elutasítását, továbbá perköltséget kért. Változatlanul fenntartotta a másodfokú határozatban foglalt jogi okfejtését. Hangsúlyozta, hogy a rendelkezésre álló közigazgatási iratok, helyszíni szemle jegyzőkönyvek és fényképfelvételek egyértelműen bizonyítják, hogy a támfal-kerítés állapota a szomszédos ingatlan biztonságos használhatóságát ellehetetleníti, a vagyonbiztonságot, egészséget veszélyezteti. A támfalkerítés állapota miatt az építésügyi hatóság az Étv. 47. § (2) bekezdés d) pontja szerinti intézkedése indokolt volt. A kötelezettek az Étv. 51. § (1) bekezdés, valamint az OTÉK 45. § (4) bekezdésben foglaltakra, figyelemmel az építtető és a társasház, mivel az építtető szabálytalanul végzett építési munkát, a terepfeltöltés és a támfal-kerítés pedig bizonyítottan a ... hrsz-ú ingatlanon megépült társasház használatában lévő lakóépület állékonyságának biztosítását, területének rendeltetésszerű és biztonságos használhatóságát szolgálja. 

A felperes keresete az alábbiak szerint nem alapos.

Az épített környezet alakításáról és védelméről szóló 1997. évi LXXVIII. törvény (Étv.) 47. § (2) bekezdés d) pontja kimondja, hogy az építésügyi hatóságnak el kell rendelnie az építmény jókarbantartására vonatkozó kötelezettség teljesítését, illetőleg az építmény felülvizsgálatát, szükség szerinti átalakítását, felújítását, helyreállítását, vagy lebontását, ha annak állapota az állékonyságot, az élet és egészséget, a köz és vagyonbiztonságot veszélyezteti. 

A KGD2008.206 számú döntés értelmében az építésügyi hatóságnak életveszélyes állapot észlelése esetén intézkednie kell. 

A KGD2008.51 számú döntés kimondja, hogy közvetlen életveszély reális bekövetkeztének veszélye esetén is köteles az építésügyi hatóság az életveszély elhárítására intézkedni.

Az alperesi beavatkozó építéshatósági intézkedés iránti kérelmében rögzített veszélyhelyzetet, továbbá a közvetlen élet és vagyonbiztonság veszélyeztetettségének reális bekövetkezése lehetőségét már a ... igazságügyi szakértő 2006. szeptember 29. napján kelt szakértői véleménye is alátámasztotta. A szakvélemény megállapította, hogy a falazott fal döntő részben rendkívül rossz műszaki állapotban van, az Irodaház felül omladozik. A lehulló darabok nyilvánvalóan veszélyeztetik az Irodaház oldalán lévő embereket, illetve autókat. A veszély elhárítása miatt azonnali intézkedés szükségességét írta elő. Nem volt tehát vitatható, hogy a potenciális közvetlen élet és vagyonbiztonság veszélyes állapot alapján az építésügyi hatóság az építéshatósági intézkedést nem tagadhatta meg, hivatalból eljárási kötelezettsége állt fenn.

A veszélyelhárítás módja és annak mértéke tekintetében az Étv. rendelkezései eligazítást (részletszabályokat) nem tartalmazott. ... igazságügyi szakértői véleménye megállapította, hogy a felperesi társasház építésekor a társasház körül a telket rendezték, több helyen láthatóan feltöltötték. A feltöltést a ... ... számú telek felől helyenként a régi fal támasztja, melyet helyenként megerősítettek. A falazott fal támfalként szolgáló építmény nyilvánvalóan, láthatóan nem súlytámfal, ugyanis vékony falvastagságú. A falazott fal statikai megfelelősége számítással nem igazolható.

Az építéshatósági eljárásban tisztázást nyert, hogy a terepfeltöltést a felperesi társasház építésére vonatkozó jogerős és végrehajtható építési engedélyhez tartozó építészeti, műszaki tervdokumentáció nem tartalmazta, és nem képezte az építési engedélyezési eljárás tárgyát. Az építtető ... Kft. a ... Kft. által készített kiviteli terveket nyújtotta be, amely a hegy felőli támfalra vonatkozott. A generálkivitelező ... 2011. május 11. napján kelt nyilatkozata szerint a ... irányába vezető vastag téglából, és mészkőből készült súlytámfal felújítása, és megerősítése folyamán a falazott, korrodált sorainak visszabontását követően új vasbetontalpas támfal épült a megmaradó falszerkezetre, illetve a megmaradó falszerkezetet azon a területen, ahol a földfeltöltés került mögé, az új épület irányába monolit vasbetonszerkezetekkel visszahorgonyozták a stabilizálás érdekében, valamint a terepfeltöltés lépcsőzéssel lett kialakítva. A horgonyzás során a meglévő súlytámfalban kialakított fészkekből kiindulva 3 db monolit vasbetongerendát készítettek, melyek hossza 3-4 méter volt, és a végükön két irányban a támfallal párhuzamosan kialakított merőleges irányú, összességében 2 méter hosszú horgonyok kerültek kialakításra. A visszahorgonyzásról kivitelezési terv nem készült. A 2004-ben felújított szerkezet az általa képviselt funkció ellátására megfelel.

A generálkivitelező nyilatkozatának ellentmondott ... szakvéleménye, mely szerint a vegyes falazat nem súlytámfal, és a kivitelező által hivatkozott falazathorgonyzást sem igazolta vissza a szakvélemény.

Az alperesi hatóság a rendelkezésre álló bizonyítékok egyenként, és összességében történő értékelése, mérlegelése alapján helytállóan hivatkozott arra, hogy a terepfeltöltés, terepátalakítás a létesítéskor alkalmazandó 46/1997. (XII. 29.) KTM rendelet 9. § (1) bekezdés f) pontja értelmében építési engedélyköteles építési tevékenység lett volna, amely szabálytalanul végzett építési munkának minősül. A jelenlegi terep tehát szabálytalan építési tevékenységgel jött létre, amelyért az építtető felel. 

Az EBH2007.1740 számú döntés értelmében a szabálytalan építkezéssel a szomszédos ingatlanban előidézett károkozás elhárítására az építtetőt kell kötelezni. 

Az Étv. 47. § (2) bekezdés c) pontja alapján az építésügyi hatóságnak el kell rendelnie az építmény, építményrész hibáinak, hiányosságainak megszüntetését, ha azt rendeltetésszerű és biztonságos használatra nem alkalmas módon építették meg, vagy ezáltal idegen ingatlanban az állékonyságot, az életet és egészséget, a köz és vagyonbiztonságot veszélyeztető állapot keletkezett. 

Az Étv. 51. § (1) bekezdés értelmében az építésügyi hatóság az általa elrendelt munkálatok elvégzésére, ha jogszabály eltérően nem rendelkezik az ingatlan tulajdonosát kötelezi. Ha a szabálytalan építési munkát más végeztette a munkálatok elvégzésére az építtetőt kell kötelezni. 
A (2) bekezdés szerint, ha az építési munka végzése során, vagy annak következtében az állékonyságot, az életet és egészséget, a köz és vagyonbiztonságot veszélyeztető állapot keletkezett az ezzel kapcsolatban szükségessé vált munkálatok elvégzésére az (1) bekezdésben foglaltakon túlmenően a kivitelezőt is kötelezni kell. 

A vitatott támfal-kerítés egyrészt a III. kerületi Önkormányzat tulajdonában álló (...) hrsz-ú, másrészt az építtető ... Kft. tulajdonában maradt ..., továbbá a ... utca 100 szám alatti társasház tulajdonában lévő ... hrsz-ú ingatlanokon áll, ugyanakkor nem a ... ... számú, ... hrsz-ú, és a ... számú, ...   hrsz-ú két ingatlant elválasztó jogi birtokhatáron, telekhatáron áll, hanem a ... hrsz-ú ingatlanon lévő épület melletti földfeltöltés tartja.

Egyetért a bíróság az alperessel abban is, hogy a szabálytalan földfeltöltés miatti károkozás, veszélyhelyzet elhárítására vonatkozóan az építtető felelőssége, kötelezhetősége nem volt vitatható. Helyesen foglalt állást az alperes abban is, hogy a szabálytalan földfeltöltés megszüntetése tárgyában az intézkedési határidő eltelte okából már nem intézkedhetett. 

Az EBH2010.2188 számú döntés értelmében az építésügyi hatóság a veszélyhelyzetet jelentő állapot megszüntetése iránt időbeli korlát nélkül köteles intézkedni, míg a szabálytalan építkezés esetén átalakításra, vagy bontásra csak a szubjektív, illetve objektív határidőn belül kötelezhet.

Így a továbbiakban az eldöntendő kérdés abban állt, hogy a felperes kötelezhetősége az OTÉK 45. § (4) bekezdésének a megfelelő alkalmazásával fennállt-e. Le kell szögezni, hogy az építésügyi hatóság a kötelezettek körét nem azon az alapon rendelte el, hogy a támfal milyen ingatlanokon halad keresztül, tehát nem egyszerűen az érintett telkek tulajdonosait terhelte, hanem a szabálytalan földfeltöltés építési tevékenység építtetőjét, és a támfal funkcióját tekintve határozta meg a kötelezettek körét. A támfal funkciójából adódóan pedig a támfalkerítés a ... hrsz-ú ingatlanon lévő feltöltést tartja. Így a felperesi érdekeltséget megállapítva az építtető mellett a felperest is kötelezte. A bíróság álláspontja szerint törvényesen döntött az alperes, amikor jogellenes terepkialakítást végző építtetőt, és a jogellenes terepkialakításhoz kapcsolódó támfal vonatkozásában érdekelt felperesi társasházat kötelezte.

Az építésügyi hatósági eljárásokról és az építésügyi hatósági ellenőrzésről szóló 193/2009. (IX. 15.) Kormányrendelet (Eng.R.) 45. § (1) bekezdés b) pontja alapján több személy együttes kötelezését, és amennyiben a kötelezettség teljesítése oszthatatlan, az egyetemleges kötelezést is lehetővé teszi az Étv. felhatalmazása alapján. A felperesi társasház tulajdonosait az alperes a közös képviselő (... Kft.) útján kötelezte, amely jogszabálysértést nem merített ki.

Mindezek alapján a bíróság a felperes keresetét, mint alaptalant elutasította.

A bíróság a perköltség viseléséről a Pp. 78. § (1) bekezdése alapján határozott.

A bíróság a tárgyi illetékfeljegyzési jog folytán le nem rótt kereseti illeték megfizetéséről a 6/1986. (VI. 26.) IM rendelet 13. § (4) bekezdés szerint rendelkezett.

Az ítélet elleni fellebbezés lehetőségét a Pp. 340. § (1) bekezdése zárja ki.

Budapest, 2013. év május hó 16. napján

							     dr. Drávecz Margit Gyöngyvér s.k.
									     bíró
A kiadmány hiteléül: