Pesti Központi Kerületi Bíróság
3.P. 87.875/2012/31. 

A Pesti Központi Kerületi Bíróság

az dr. Sipos Balázs Tihamér ügyvéd (címe) által képviselt

felperes neve (címe)  felperesnek

a  dr. Havasi Karolin ügyvéd (címe) által képviselt 

alperes neve (címe) alperes  ellen

kártérítés megfizetése iránt indított perében meghozta az alábbi 

Í T É L E T E T

 A bíróság kötelezi az alperest, hogy 15 napon belül fizessen meg a felperesnek 3.768.190,-(hárommillió-hétszázhatvannyolcezer-százkilencven),-Ft-ot, valamint ezen összeg után 2011. május 25. napjától a kifizetés napjáig számatott, a késedelemmel érintett naptári félévet megelőző utolsó napon érvényes jegybanki alapkamattal megegyező mértékű késedelmi kamatát  és 407.118,-(négyszázhétezer-száztizennyolc),-Ft perköltséget. 

A tárgyi illetékfeljegyzési jog folytán le nem rótt  226.080,-(kétszázhuszonhatezer-nyolcvan),-Ft eljárási illetéket  az alperes köteles  külön felhívásra a Magyar Államnak mefizetni. 

Az ítélet ellen a kézbesítéstől számított 15 napon belül fellebbezésnek van helye a Fővárosi Törvényszékhez, amelyet ennél a bíróságnál lehet 3 példányban benyújtani.

A felek a fellebbezési határidő lejárta előtt közösen kérhetik a  a fellebbezés tárgyaláson kívüli elbírálását.

 Ha a fellebbezés csak a kamatfizetésre, perköltség viselésére vagy összegére illetve a meg nem fizetett illeték vagy az állam által előlegezett költség megfizetésére vonatkozik; az előzetes végrehajthatósággal, a teljesítési határidővel vagy a részletfizetés engedélyezésével  kapcsolatos,  vagy csak az ítélet indoklása ellen irányul, a fellebbező fél a fellebbezésben kérheti tárgyalás megtartását.  

I N D O K O L Á S

A bíróság a felek előadása, a becsatolt és beszerzett okiratok, tanú1 és tanú2 tanúvallomása valamint szakértő szakvéleménye alapján az alábbi tényállást állapította meg.
 
A felperes az akkor  tulajdonában volt ... frsz-ú  személygépkocsival 2011. március 25. napján Város belterületén közelkedett a ... út és ... út körforgalmi csatlakozásában. tanú1 az általa vezetett ... frszú személygépkocsival azonban nem adott elsőbbséget a felperesnek a körforgalomba való behajtáskor, így a gépkocsik összeütköztek és a felperes gépkocsija a körforgalom kijáratánál lévő oszlopnak ütközött. A károkozó gépkocsinak a baleset idején az alperesnél volt kötelező gépjármű felelősségbiztosítása. A felperes  gépkocsijának javítási   költsége 3.768.190,-Ft.  

A felperes a módosított keresetében 3.768.190,-Ft és ennek 2011. március 25. napjától a kifizetés napjáig számított, a késedelemmel érintett naptári félévet megelőző utolsó napon érvényes jegybanki alapkamattal megegyező mértékű késedelmi kamata és perköltség megfizetésére kérte kötelezni. 

Az alperes a keresetet  elutasítását kérte. Vitatta az ütközés tényét, és arra hivatkozott, hogy a felperesi gépkocsi sérülései a baleset során keletkeztek, és azt is, hogy a felperes a gépkocsit kijavítatta volna. Ezen túl hivatkozott arra is, hogy az oszlopnak való ütközés a felperes ésszerűtlen kormánymozdulata miatt következett be.    

A felperes keresete az alábbiak szerint  megalapozott.

A Ptk 559.§ (1) bekezdés szerint a felelősségbiztosítási szerződés alapján a biztosított követelheti, hogy a biztosító a szerződésben megállapított mértékben mentesítse őt olyan kár megtérítése alól, amelyért jogszabály szerint felelős.
A perben az nem volt vitatott, hogy a károkozó gépkocsinak a baleset idején az alperesnél volt kötelező gépjármű felelősség-biztosítása.  
A  baleset idején hatályos, a kötelező gépjármű-felelősségbiztosításról szóló  2009. évi LXII. törvény 12. §- a szerint a biztosítás kiterjed a felelősség kérdésének vizsgálatára, és azoknak a megalapozott kártérítési igényeknek a kielégítésére, amelyeket a biztosított személyekkel szemben a biztosítási szerződésben megjelölt gépjármű üzemeltetése során okozott károk miatt támasztanak.
A 27. § szerint a biztosító, a Kártalanítási Számla kezelője, a Nemzeti Iroda, a kárrendezési megbízott, valamint a Kártalanítási Szervezet a gépjármű üzemeltetése során okozott kárt az e törvényben foglaltak szerint megtéríti.
A 28. § (1) bekezdése szerint a károsult kártérítési igényét e törvény alapján, a biztosítási szerződés keretei között a károkozó gépjármű üzemben tartójának biztosítójával szemben közvetlenül, illetve az e törvényben meghatározott esetekben a Kártalanítási Számla kezelőjével szemben jogosult érvényesíteni.

A Ptk 346. § (1) bekezdése szerint ha a kárt több személy fokozott veszéllyel járó tevékenységgel közösen okozta, egymásközti viszonyukban a felelősség általános szabályait kell alkalmazni. Ezt a Ptk 339. § (1) bekezdése tartalmazza, mely szerint aki másnak jogellenesen kárt okoz, köteles azt megtéríteni. Mentesül a felelősség alól, ha bizonyítja, hogy úgy járt el, ahogy az az adott helyzetben általában elvárható.

A Ptk 355.§ (4) bekezdése szerint kártérítés címén a károkozó körülmény folytán a károsult vagyonában beállott értékcsökkenést és az elmaradt vagyoni előnyt, továbbá azt a kárpótlást vagy költséget kell megtéríteni, amely a károsultat ért vagyoni és nem vagyoni hátrány csökkentéséhez vagy kiküszöböléséhez szükséges.

A Pp. 164. § (1) bekezdése szerint a per eldöntéséhez szükséges tényeket általában annak a félnek kell bizonyítania, akinek érdekében áll, hogy azokat a bíróság valónak fogadja el.
Az alperes vitatására tekintettel a perben a felperesnek kellett bizonyítani azt, hogy a baleset következtében a gékocsija megsérült és a javítási költséget is. A perben a bíróság tanúként hallgatta meg tanú2et, aki a baleset idején a felperes utasa volt. tanú2 a 2012. július 10-ei tárgyaláson az 5. sorszámú jegyzőkönyv szerint a tanúvallomásában elmondta, hogy 2011. március 25. napján a késő esti órákban következett be a baleset egy körforgalomban. A körforgalomban haladtak, amikor az autó oldalának neki ütközött egy Mitsubishi Kolt, ami fekete színű volt. Megcsúszott az autójuk és egy oszlopnak ütközött. A gépkocsi javítását a tanú végezte el. 
Ugyancsak tanúként hallgatta meg a bíróság tanú1, aki a 2012. szeptember 24-ei tárgyaláson a 9. sorszám alatti tárgyalási jegyzőkönyv szerint a tanúvallomásában elmondta, hogy Városban történt a körforgalomban a koccanás 2011. március 25. körül. A tanú a ... út felöl jött, a felperes pedig Város felől jött lefelé. A tanú úgy látta, hogy a felperes villantot neki és összeütköztek. 

Figyelembe vette a bíróság a Nográd Megyei Rendőr-főkapitányság Rendészeti Igazgatóság Közlekedésrendészeti Alosztályának .../.../2011. szám alatti iratai között található tanú1 meghallgatásáról szóló jegyzőkönyvbe foglaltakat is. tanú1 a meghallgatása során a bíróráságon elmondott tanúvallomásával egyezően adta elő a baleset bekövetkezését. 

Ezen bizonyítékok alapján a bíróság azt állapította meg, hogy a két autó ütközése bekövetkezett. 

A perben az alperes vitatta a kijavítás költségét valamint azt, hogy a felperesi gépkocsi sérülése az ütközésből származott. A bíróság a felperes indítványára a perben szakértőt rendelt ki. szakértő igazságügyi szakértő megállapította a szakvéleményében, hogy nem áll rendelkezésre olyan információ, amely kizárná a két gépjármű ütözését a baleseti helyszínen, a felek által leírt szituációban. Azt is megállapította a szakértő, hogy az hogy a felperes gépkocsija oszlopnak ütközött a vezető jelentős irracionális beavatkozásakor következhet be. Az elsődleges ütközésből származó sérülések javítási költségét a szakértő 579.416,-Ft-ban, a másodlagos ütközésből származó sérülések javítási költségét 3.188.774,-Ft-ban határozta meg. 

A bíróság álláspontja szerint a másodlagos ütközés is okozati összefüggésben van az alperesi biztosított felróható magatartásával. Nyilvánvaló, hogy a másodlagos ütközés bekövetkezését kiváltó okok számosak, de az is, hogy ha az alperes biztosítottja megadja a felperesnek az elsőbbséget, a másodlagos ütközés sem következik be.  

Az alperes a perben hivatkozott arra, hogy a felperes által becsatolt német nyelvű iratokban a felperes ellentmondásosan jelölte meg a baleset időpontját. A bíróság megállapította, hogy ez az alperesi hivatkozás megfelel a valóságnak. A bíróság megítélése szerint azonban a tanúvallomások és a rendőrségi iratok ellenében ez az ellentmondás nem alkalmas arra, hogy a felperes állítását a baleset bekövetkezéséről kétségbe vonja. 

Mellőzte a bíróság a felperes kötelezését a gépkocsi megvásárlásával kapcsolatos iratok, a casco kötvény, az alkatrészek beszerzését igazoló iratok becsatolására, mivel a bíróság bizonyítékok becsatolására a feleket nem kötelezheti. A bíróság csak tájékoztatja a feleket a bizonyításra szoruló tényekről és a felek döntik el, hogy az állításukat mivel kívánják a  perben bizonyítani. 

Szintén mellőzte a bíróság az alperesnek azt az indítványát, hogy a bíróság a német biztosítót keresse meg, mivel a perben a német biztosító neve és címe nem állt rendelkezésre. 

 kamatfizetés mértékéről a bíróság a a Ptk 301.§-a alapján döntött.

A perköltség viselése a Pp. 78.§ -án alapul. 

 Budapest, 2013. szeptember 27. 
. Hódos Andrea sk.
                                                                                                                                         bíró

A kiadmány hiteléül.

Az ítélet írásbafoglalva: 2013. IX. 27.