A KÚRIA
mint felülvizsgálati bíróság

Kfv.III.37.498/2013/5.szám

A Kúria a .........(.........) ügyvéd által képviselt felperes neve (.........) felperesnek - a ...................) jogtanácsos által képviselt ..........(.....alperes elleni kereskedelmi tevékenység tárgyában hozott közigazgatási határozat bírósági felülvizsgálata iránt indított perében a Debreceni Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság 2013. március 29. napján kelt 10.K.30.015/2013/7. számú jogerős ítélete ellen a felperes részéről 10. sorszám alatt benyújtott felülvizsgálati kérelem folytán az alulírott helyen és napon tárgyaláson meghozta a következő 

í t é l e t e t:

A Kúria a Debreceni Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság 10.K.30.015/2013/7. számú ítéletét hatályában fenntartja.

Kötelezi a felperest, hogy 15 napon belül fizessen meg az alperesnek 20.000 forint (Húszezer forint) felülvizsgálati eljárási költséget.

Kötelezi a felperest, hogy fizessen meg az államnak külön felhívásra 70.000 forint (Hetvenezer forint) felülvizsgálati eljárási illetéket.

Az ítélet ellen további felülvizsgálatnak nincs helye.

I n d o k o l á s :

A felperes egyéni vállalkozó, közterületi értékesítés formájában kívánt textil és ruházati termékeket értékesíteni a .......szám alatti ingatlan előtt. Az ingatlan társasház, a felperes tőle bérli az ingatlan előtti árkád 4. és 5. oszlopa közötti területet. Az elsőfokú hatóság a felperes által folytatni kívánt közterületi értékesítési tevékenység nyilvántartásba vételét megtagadta.

A felperes fellebbezése folytán eljárt ............. számú határozatában hivatkozott a kereskedelemről szóló 2005. évi CLXIV. törvény (a továbbiakban: Kertv.) 2. § 14. pontjára, a közterület-felügyeletről szóló 1999. évi LXIII. törvény (a továbbiakban: Kftv.) 27. § a) pontjára, a 210/1009. (IX.29.) számú Korm.rendelet 5. számú mellékletére és megállapította, hogy a felperes által történő termékértékesítés közterületnek minősülő területen történik, ezért az elsőfokú határozatot helybenhagyta.

A határozat ellen a felperes kereseti kérelmet terjesztett elő, melyben a határozat elsőfokú határozatra kiterjedő hatályon kívül helyezését kérte.

A Debreceni Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság a felperes keresetét elutasította. Megállapította, hogy a Kertv. 3. § (1)-(2) és (4) bekezdései alapján meghatározott termékek forgalmazására irányuló kereskedelmi tevékenység kizárólag az a)-i) pontig terjedő kereskedési formák valamelyikében folytatható (ilyen a közterületi értékesítés az e) pont szerint), míg a 210/2009. (IX.29.) számú Korm.rendelet 12. § (1) bekezdése alapján közterületi értékesítés keretében - a (2) bekezdésben meghatározott eltéréssel - az 5. számú mellékletben meghatározott termékek forgalmazhatók. A Kormányrendelet 5. számú melléklete nem tartalmazza a textilipari termékeket, illetve a ruházatot. 
A Kertv. 3. § (4) bekezdése a kereskedési formákat felsorolja, amelyek között nem szerepel a magánterületen közterületi értékesítés.

A jogerős ítélet ellen a felperes terjesztett elő felülvizsgálati kérelmet, melyben az ítélet hatályon kívül helyezését, valamint az alperesi határozat elsőfokú határozatra kiterjedő hatályon kívül helyezését kérte.
Előadta, nyilvánvaló, hogy nem szerepel „magánterületen" közterületi értékesítés a Kertv-ben, mert a két fogalom kizárja egymást. Vagy magánterületen folyik a kereskedelmi tevékenység, vagy közterületen, vagy közforgalom számára nyitva álló helyen. Nyilvánvaló az is, hogy közterületen nem lehet ruházati cikkeket árusítani, azonban a felperes nem közterületen, hanem magánterületen folytatja a kereskedelmi tevékenységét, ezért nem alkalmazható a 210/2009. (IX.29.) számú Kormrendelet 5. számú mellékletében meghatározott korlátozás.
Előadta, hogy a jogerős ítélet törvénysértő, mert korlátozza a bérbeadó tulajdonos társasház Ptk. 112. § (1) bekezdésében foglalt jogait, valamint a felperes Ptk. 425. § (1) bekezdése szerinti használati jogát és ellentétes a Kftv. 27. § a) pontjában és az épített környezet kialakításáról és védelméről szóló 1997. évi LXXVIII. törvény (a továbbiakban: Étv.) 2. § 13. pontjában meghatározott közterület fogalommal. Ellentétes továbbá a 54/2002. (XI.28.) számú AB határozatban foglaltakkal, továbbá jogellenesen tagadta meg a felperes nyilvántartásba vételét az alperes a Kertv. 3. § (5) bekezdése alapján, mivel a közterületre vonatkozó szabályokat alkalmazta magánterületre.

Az alperes felülvizsgálati ellenkérelmében a jogerős ítélet hatályban tartását kérte.

A felperes felülvizsgálati kérelme nem alapos.

A Kúria a jogerős ítéletet a Pp. 272. § (2) bekezdése és 275. § (2) bekezdése értelmében a felülvizsgálati kérelemben konkrétan megjelölt jogszabálysértések körében vizsgálhatja felül.

A felülvizsgálati kérelemben a felperes hivatkozott a Ptk. 112. § (1) bekezdésének és 425. § (1) bekezdésének sérelmére, továbbá arra, hogy az ítélet ellentétes az 54/2002. (XI.29.) számú AB határozatban foglaltakkal. Megállapítható azonban, hogy jelen eljárás tárgya kereskedelmi igazgatási ügy, melyben nemcsak a közterület fogalmának, hanem a Kertv. közterületi értékesítés fogalmának van jelentősége. Így súlytalan a felperes Ptk-ra, Étv-re és Alkotmánybírósági határozatra történő hivatkozása, mert a Kertv. 3. § (4) bekezdése meghatározza a kereskedési formákat, amelynek e) pontja a közterületi értékesítést rögzíti. A Kertv. 2. § 14.7. pontja értelmében közterületi értékesítés a közterületen, illetve közforgalom számára nyitva álló helyen végzett kiskereskedelmi tevékenység.

A Kftv. 27. § a) pontja szerint a törvény alkalmazása során közterület a közhasználatra szolgáló minden olyan állami vagy önkormányzati tulajdonban álló terület, amelyet rendeltetésének megfelelően bárki használhat, ideértve a közterületnek közútként szolgáló és a magánterületnek a közforgalom számára a tulajdonos (használó) által megnyitott és kijelölt részét, továbbá a magánterület, amelyet azonos feltételekkel bárki használhat.

A Kftv. 27. § a) pontja alapján tehát közterületnek minősül a magánterületnek a közforgalom számára megnyitott és kijelölt része és az a magánterület is, amelyet azonos feltételekkel bárki használhat. 
A társasház az árkádok alatti területet nem zárta le, azt bárki azonos feltételek mellett szabadon használhatja, így biztosított a földszinti üzletekbe való bejutás és azt a gyalogosforgalom is állandó jelleggel használja. Így a Kftv. 27. § a) pontja szerint a terület közterületnek minősül, amire a közterületen való értékesítés szabályai vonatkoznak. Továbbá a Kertv. 2. § 14.) pontjának 2. fordulata alapján a közforgalom számára nyitva álló helyen végzett kiskereskedelmi tevékenység szintén közterületi értékesítésnek minősülő kereskedelmi tevékenység, amelynek a Kertv-ben és a Kormányrendeletben előírt feltételeknek meg kell felelni, amely azonban jelen esetben nem állapítható meg.

Mindezek alapján a Kúria a jogerős ítéletet a Pp. 275. § (3) bekezdése alapján hatályában fenntartotta.

A sikertelen felülvizsgálati kérelemmel élő felperes a Pp. 78. § (1) bekezdése alapján köteles az alperes jogi képviselettel felmerült felülvizsgálati eljárási költségének megfizetésére, melyet a Kúria a 32/2003. (VIII.22.) számú IM rendelet 3. § (3) bekezdése alapján állapított meg. A felperes köteles továbbá megfizetni az 1990. évi XCIII. törvény 50. § (1) bekezdése szerinti felülvizsgálati eljárási illetéket. 

Budapest, 2014. február 19.

Dr.Kárpáti Zoltán sk. a tanács elnöke, Dr.Beniczkyné dr.Kelemen Gyöngyi sk. előadó bíró, Dr.Fekete Ildikó sk. bíró

A kiadmány hiteléül:

tisztviselő