A Budapest Környéki Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság a személyesen eljárt ... felperesnek a dr. Ivanovits Andrea ügyvéd (1137 Budapest, Szt. István krt. 18. III/1.) által képviselt Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Hivatal Központ (1385 Budapest, Pf.: 867.) alperes ellen, mezőgazdasági támogatás tárgyában hozott közigazgatási határozat bírósági felülvizsgálata iránti perében meghozta az alábbi 

Í  T  É  L  E  T  E  T

A bíróság a felperes keresetét elutasítja.

Kötelezi a felperest, hogy 15 nap alatt fizessen meg az alperesnek 10.000 (tízezer) forint perköltséget, az Államnak - külön felhívásra - 30.000 (harmincezer) forint le nem rótt eljárási illetéket.

Az ítélet ellen nincs helye fellebbezésnek.

I  N  D  O  K  O  L  Á  S  

A bíróság felperes kereseti kérelme, alperes ellenkérelme, a csatolt és megküldött közigazgatási iratok, továbbá a tárgyalás anyaga alapján az alábbi tényállást állapította meg:

A felperesi ügyfél a 2011. évi egységes területalapú támogatás kifizetése iránti kérelmet nyújtott be a hivatalhoz. Az indult eljárásban megállapítást nyert, hogy a támogatásra vonatkozó jogszabályi feltételeknek nem felelt meg. Megállapítást nyert továbbá, hogy az egységes területalapú támogatási kérelemben igényelt területek tekintetében lefolytatott ellenőrzések eredményei alapján az igényelt terület és az ellenőrzéseket követően megállapított terület közötti különbség meghaladja az ellenőrzéseket követően megállapított terület 50%-át. 

Minderre tekintettel a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztés Hivatal Közvetlen Támogatások Igazgatósága 2012. április 12. napján kelt 14261/1301/5327/16/2011. iktatószámú határozatával a felperesi ügyfél 2011. május 16. napján benyújtott támogatási összeg kifizetési iránti kérelme tárgyában a kérelmet elutasította és egyúttal 2.316.315 forint levonást állapított meg a következő három támogatási évre vonatkozó kérelmeire megállapított támogatások terhére. 

Az elsőfokú határozat elleni felperesi ügyféli fellebbezés folytán eljáró Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Hivatal Központi Szerve 2013. április 22. napján kelt 261/1301/5327/19/2011. iktatószámú határozatával az elsőfokú határozatot helybenhagyta. A másodfokú vidékfejlesztési hivatal határozata indokolásában utalt arra, hogy az elsőfokú hatóság határozata minden vonatkozásban megalapozott. A rendelkezésre álló bizonyítékok, így a helyszíni ellenőrzési jegyzőkönyv, továbbá a fényképfelvételek alapján az ellenőrzés megállapításai minden vonatkozásban megalapozottak és jogszerűek. A helyszíni ellenőrzés során figyelembe vett területek térképre vetített határvonallal, valamint a felperesi ügyfél által berajzolt táblák alapján megállapítást nyert, hogy az ellenőrzés a kérelemben feltüntetett területeken történt. 

A felperes kereseti kérelmében az első-és a másodfokú határozatok bírósági felülvizsgálatát kérte. Konkréten kérte, hogy a bíróság az általa előadottakra figyelemmel, vagy új hiteles mérések figyelembevételével határozza meg a támogatható területek nagyságát vagy az általa bejelentett értékeket fogadja el.

Utalt arra, hogy a határozat az ügy kimenetelére kihatóan jogszabálysértő, mert mintegy 9 hónappal meghaladta a jogszabályban előírt 30, illetve 60 napos ügyintézési határidőt. Egy két hónap eltelte után joggal hihette, hogy kedvező elbírálás jön a kérelemre és ellehetetlenül a gazdálkodása a támogatás elmaradása miatt két év elteltével. A 2012. április 27-én kelt fellebbezésében kifogásolta ... sorszámú blokkokban mért támogatható területek MVH által mért nagymértékű eltérését a valós értéktől és kérte ennek a felülvizsgálatát, amely nem történt meg. A .... számú tábla az ... blokk művelt területét 1.6106 hektárban határozták meg. Az általa igényelt terület 5,82 hektárhoz közel álló 5,22 hektár értéket határoztak meg másodszorra. A térkép és az előállított bálák alapján is ez a helyes nagyság. Az nem derül ki a határozatból, hogy miért lett először 1,6106 ha mérve, és miért és hogyan mértek második alkalommal 5,22 ha-t. Nem derül ki a határozatból továbbá, hogy a többi tábla is mintegy 20-40%-kal kisebb mérési eredménye, illetve ennek tisztázására irányuló eljárásról sem esik szó, pedig a 13. számú tábla újramérésénél tapasztalt anomália a többi tábláknál is fennállt. Nem érthető, hogy a 13-as számú táblát felülvizsgálva ilyen nagymértékű eltérés történt, akkor kérése ellenére a többi felsorolt tábla felülvizsgálata miért nem történt meg. Ha személyesen is részt vehetett volna a kontroll méréseknél, egyértelműen kiderülhetett volna a nagymérvű méréseltérés. Az egyik ok lehet továbbá a sík és dombos részek merőleges vetületének a GPS által történő meg nem különböztetése. Egy 45 fokos lejtős terület esetén mintegy 40%-kal kisebb eltérés is lehet az MVH számítása szerint ez 40/60, azaz 66,66%-os túligénylés. A másik fontosabb ok, és ez az előbbiekben leírt esettel együtt is felléphet az, hogy mérésnél nem gyalog, ahogy az elő van írva a GPS készülékkel minden helyen a tábla széléig történt a mérés, hanem úgy ahogy gazdatársai is észlelték, többnyire a Lada Niva tetejére tett készülékkel a lekaszált parcella széleitől 10-20 méterre is beljebb az éles sarkokat lekerekítve a legkisebb vizesedést is nagy ívben kikerülve történt a mérés. Nem csoda, ha 20-40%-kal kisebb lesz a lemért terület. A 4. táblát a 20.90 ha helyett 15.8850 ha-nak mérték az MVH munkatársai mindössze 10 perc alatt 14 óra 28 perctől 14 óra 38 percig. A mellékelt térkép alapján az ellenőrzött tábla kerülete kb. 2.1-2.3 km ami egyszerűen lemérhető, így ennek a távnak a bejárása 12,6 km/h és 13,8 km/h sebességgel nem történhetett gyalog. Utalt arra, hogy a többi mérés esetén is hasonló anomáliák voltak fellelhetők. Kérte, hogy minderre tekintettel ellenőrző mérés történjen a helyszínen, vagy a bíróság helyezze hatályon kívül a helyszíni jegyzőkönyvet. 

Utalt arra, hogy a 19-es és a 20-as tábla ... ... legelőt, árkot, természetvédelmi területet, lápot jelenti. Mivel nem sokkal művelés előtt lett tulajdonos, nem volt tapasztalata mennyire vizesedésre hajlamos a terület, az ellenőrzésig 2011. július 27-ig nem tudta lekaszálni. Jellemző, hogy a nem messze fekvő 21-es táblát (...) nem sikerült ellenőrizni 2011. augusztus 25-én sem közel egy hónap elteltével, mivel a területet belvíz borította, a mérést nem lehetett elvégezni ahogy az a jegyzőkönyvből is kitűnt. Ha gyalog nem sikerült eljutnia a két ellenőrnek a tábláig, akkor érthető és igazolható, hogy traktorral sem tudott a nem messze fekvő 19-20-as táblákra eljutni és munkát végezni, sőt később lánctalpas géppel kellett kivontatni a helyszínről. Mindazonáltal a területet késve sikerült letisztítania. Kérte a fenti két táblára a "vis maior" állapot meglétének igazolását és az általa bejelentett terület méretek elfogadását. Álláspontja szerint az MVH ellenőrei ugyanúgy mechanikusan ellenőrzik a természetvédelmi területeket, lápokat, mint bármely más szántót, gyepet, holott nemzeti park részeként, vagy természetvédelmi területként nyilvántartott lápon előzetes engedéllyel általában július végétől lehetséges a kaszáltatás előírva annak irányát és módját is. 

A felperes perköltséget nem igényelt.

Az alperes érdemi ellenkérelmében a felperesi kereset elutasítását indítványozta. Minden vonatkozásban fenntartotta felülvizsgálni kért határozatokban foglaltakat. Megállapítható a rendelkezésre álló iratok alapján, hogy egyrészről az alperesi hatóság jogosult volt a felperes által benyújtott kérelemben megjelölt adatok, tények ellenőrzésére, másrészt az ellenőrzés során a keresettel támadott határozatban megjelölt jogszabályhelyek alapján került sor a támogatható terület meghatározására. Harmadrészről pedig az ellenőrzés során megállapított eltérések alapján megalapozott határozatot hozott a jogkövetkezmények tekintetében megjelölt jogszabályhely alapján.

Az alperes perköltséget igényelt.

A felperes keresete nem alapos.

A közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló 2004. évi CXL. törvény Ket. 109.§ (1) bekezdése értelmében az önállóan nem fellebbezhető végzések kivételével a döntés bírósági felülvizsgálata kezdeményezhető figyelemmel a Pp. 330. § (2) bekezdésére is.

A közigazgatási határozatok felülvizsgálata során a bíróság a keresettel támadott határozat törvényességét vizsgálja a tekintetben, hogy az a felperes keresetében foglaltakra tekintettel megfelel-e a vonatkozó anyagi jogszabályok, továbbá az eljárási jogszabály rendelkezéseinek. 

A bíróság a határozat, illetőleg végzés jogszerűségét a meghozatalakor fennálló tények, körülmények alapján vizsgálja felül.

A tényállás tisztázásának kötelezettsége a Ket. 50.§ (1) bekezdése alapján a közigazgatási szervet terheli, a peres eljárás során azonban a Pp. 164.§ értelmében a felperesnek kell bizonyítania, hogy a keresettel megtámadott közigazgatási határozatok jogszabálysértőek.

A bíróság az alábbi jogszabályhelyekre utal:

Az Európai Mezőgazdasági Garancia Alapból finanszírozott egységes területalapú támogatás (SAPS), valamint az ahhoz kapcsolódó kiegészítő nemzeti támogatások (top up) 2011. évi igénybevételével kapcsolatos egyes kérdésekről szóló 25/2011.(IV.07.) VM rendelet 3.§ (3) - (6) bekezdései tartalmazzák a támogatás alapjául szolgáló terület nagyságára vonatkozó rendelkezéseket.

A (3) bekezdés szerint rendelet szerint egységes területalapú támogatás alapjául szolgáló területnek a 73/2009/EK tanácsi rendelet 124 cikk (1) - (5) bekezdésében foglaltaknak megfelelő mezőgazdasági területet kell tekinteni. 

A (4) bekezdés szerint a (3) bekezdés szerinti területre az egységes területalapú támogatás igénylése alapjául szolgáló területeket tartalmazó egységes területalapú támogatási kérelemre - az (5), (6) bekezdésben meghatározott kivétellel - csak akkor fizethető támogatás, ha az egységes területalapú támogatási kérelem vonatkozásában a támogatható terület eléri, vagy meghaladja az 1ha-t. Ha a támogatható terület több mezőgazdasági parcellából áll, az egyes mezőgazdasági parcellák támogatható területének el kell érnie a 0,25 ha-t.

Az (5) bekezdés szerint az egységes területalapú támogatási kérelem vonatkozásában 0,3 ha-nál nagyobb támogatható szőlőültetvény, vagy gyümölcsös ültetvény területe után a támogatás kifizethető. 

A (6) bekezdés szerint, ha az egységes területalapú támogatási kérelem vonatkozásában a támogatható terület nem éri el együttesen az 1ha-t, de a mezőgazdasági termelő rendelkezik 0,3 ha-nál nagyobb támogatható szőlőültetvény vagy gyümölcsös ültetvény területtel, e terület és az egyéb támogatható területek után együttesen folyósítható a támogatás.

Megállapítást nyert, hogy a helyszíni ellenőrzés során figyelembe vett területek térképre vetített határvonala, valamint az ügyfél által berajzolt táblák alapján, hogy az ellenőrzés a kérelemben feltüntetett területeken történt. 

A fellebbezésben hivatkozott ... azonosítóval jelölt fizikai blokkban bejelentett ... sorszámú tábla területe az ügyfél által bejelentett 3 ha-os területnagysággal került figyelembevételre. 

A bíróság utal arra, hogy a támogatható területek méretének behatárolását adja az Európai Mezőgazdasági Garancia Alapból az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból, valamint a Központi Költségvetésből finanszírozott egyes támogatások 2011. évi igénybevételével kapcsolatos egységes eljárási szabályokról szóló 22/2011.(III.25.) VM rendelet 1.§ 18) pontjában hivatkozott a mezőgazdasági parcella azonosító rendszerről szóló 115/2003.(XI.13.) FVM rendelet 1.§ g) pontja alapján támogatható terület: a fizikai blokkon belül lehatárolt összefüggő terület, ideértve a támogatási jogszabály alapján több éves kötelezettségvállalással érintett területet is, amelyre meghatározott jogcím alapján támogatás igényelhető. A 22/2011.(III.25.)VM rendelet 1.§ 12) pontjában írt mezőgazdasági parcella, amely az 1122/2009/EK bizottsági rendelet 2 cikk (1) bekezdése szerinti terület, adott támogatási jogcím sajátosságait figyelembe véve egy tábla területe. 

Az 1122/2009/EK rendelet 2 cikk (1) bekezdése alapján pedig mezőgazdasági parcella: olyan összefüggő földterület, amelyet egyetlen mezőgazdasági termelő jelent be és amely egyetlen terménycsoportra terjed ki; amennyiben azonban egy meghatározott terménycsoporton belül egy adott terület hasznosítási formáját e rendelettel összefüggésben külön kell bejelenteni, a szóban forgó speciális hasznosítás adott esetben további behatárolását adja a mezőgazdasági parcellának; a tagállamok egyéb kritériumokat is meghatározhatnak a mezőgazdasági parcella további behatárolására. A 22/2011.(III.25.)VM rendelet 1.§ 3) pontja szerint bejelentett tábla: a mezőgazdasági parcellán belüli, az ügyfél által az egységes kérelemben bejelentett legkisebb azonos hasznosítású összefüggő földterület, amelyen egy földhasználó egy növényfajt termeszt - beleértve a takarmánykeverékeket és a vegyes gyümölcsösöket is, valamint amelyet nem metszhet - kötelezettség vállalással érintett terület.

Kiemelten utal a bíróság ezen rendelkezések kapcsán arra, hogy a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Hivatal a felperesi ügyfél által igényelt területek méretének meghatározásakor nem veszi figyelembe az ingatlan-nyilvántartásban szereplő területadatokat.

A támogatás elbírálása során nem a terület ingatlan-nyilvántartás szerinti határai, hanem a homogén növényzettel borított egységesen hasznosított terület mérete kerül figyelembevételre. 

A támogatási kérelem keretében igényelt területek tekintetében lefolytatott ellenőrzések eredményei alapján megállapítást nyert, hogy az igényelt 104,52 ha és az ellenőrzések során megállapított 63,82 ha terület különbsége 40,70 ha, 63,77% túligénylést jelent, ezért az 1122/2009/EK rendelet 58. cikk 3. albekezdése került alkalmazásra mégpedig alappal.

Ezen rendelkezések szerint, amennyiben egy termékcsoport tekintetében valamely területalapú támogatási rendszer keretében a 73/2009/EK rendelet IV. címe első fejezetének 2. és 5. §-ban meghatározott keményítő gyártásra szánt burgonyára és vetőmagra vonatkozó támogatási rendszer kivételével - a bejelentett terület meghaladja az e rendelet 57. cikkével meghatározott területet - a meghatározott terület alapján kiszámított támogatást a különbség kétszeresével csökkentik, ha ez a különbség 3%-nél vagy két hektárnál nagyobb, de kisebb, mint a meghatározott terület 20%-a. Amennyiben a különbség meghaladja az érintett terület 20%-át, az érintett terménycsoportra területalapú támogatás nem adható. Amennyiben a különbség meghaladja az 50%-ot, a mezőgazdasági termelőt a támogatásból ismételten kizárják egy olyan összeg erejéig, amely megfelel a bejelentett terület és az e rendelet 57. cikkével összhangban meghatározott terület közötti különbségnek. Az összeget az 885/2006/EK bizottsági rendelet 5b cikkével összhangban kell levonni. Ha az összeg az említett cikkel összhangban a ténymegállapítás naptári évét követő három naptári éven belül nem vonható le teljes mértékben, a fennmaradó egyenlege törlik.

A rendelkezésre álló adatok alapján megállapítható volt, hogy a másodfokú határozat meghozatalára nyitva álló határidő túllépésre került, de a határidő túllépés nem olyan eljárási szabálysértés, amely az ügy érdemére kihatott volna és amely adott esetben a határozatok hatályon kívül helyezésére vezetett volna.

Az SAPS jogosultsági feltételeinek ellenőrzésekor megállapításra került, hogy a helyszínen mért terület eltér a kérelemben megadott terület nagyságától. A helyszíni ellenőrzési jegyzőkönyvekben, mint közokiratokban foglaltakat a felperes nem tudta cáfolni, a területek mérésére jogszabályszerűen került sor. 

A bíróság álláspontja szerint a GPS adatok nem változnak függetlenül attól, hogy gyalog vagy gépkocsi segítségével végzik a mérést. Olyan jogszabályhely nincs, amely kimondja, hogy csak gyalogosan lehetséges a mérést foganatosítani. A felperes által előadottak kapcsán utal a bíróság arra, hogy a "vis maior" jogszabályi feltételei nem álltak fenn, hiszen azt külön formanyomtatványon kellett volna benyújtania felperesnek mégpedig meghatározott határidőig, ennek a felperes nem tett eleget a felülvizsgálni kért határozatok vonatkozásában. 

A bíróság a felperes ismételt mérésre vonatkozó bizonyítási indítványát elutasította figyelemmel arra, hogy az eltelt időre tekintettel reprodukálhatatlan feltételek álltak elő. 

Fentiekre tekintettel a bíróság a felperes keresetét a Pp. 339.§ (1) bekezdésére figyelemmel elutasította.

A perköltségről a Pp. 78.§ (1), (2) bekezdése alapján határozott.

A le nem rótt eljárás illeték megfizetéséről az illetékekről szóló, többször módosított 1990. évi XCIII. törvény (Itv.) 43.§ (3) bekezdése alapján rendelkezett.

Az ítélet ellen a Pp. 340.§ (1) bekezdése alapján nincs helye fellebbezésnek.

Budapest, 2013. november 18.

									   dr. Szivák József s.k.
									                 bíró