Fővárosi Törvényszék Gazdasági Kollégiuma
1027 Budapest, Varsányi Irén u. 40-44.
1535 Bp. Pf.: 887.

21.G.42.370/2013/10. 

A Fővárosi Törvényszék ... vezető-jogtanácsos által képviselt felperes neve (cím) felperesnek a alperes neve  (cím) alperes ellen meghiúsulási kötbér megfizetése iránt indított perében meghozta a következő 

í t é l e t e t.

A bíróság a felperes keresetét elutasítja. 

A bíróság kötelezi a felperest, hogy 15 nap alatt fizessen meg az alperesnek 254.000.- (kettőszázötvennégyezer) Ft perköltséget. 

A megelőlegezett 900.000.- (kilencszázezer) Ft eljárási illetéket a Magyar Állam viseli. 

Az ítélet ellen a kézbesítéstől számított 15 napon belül fellebbezésnek van helye, melyet ennél a bíróságnál, de a Fővárosi Ítélőtáblához címezve kell benyújtani 4 példányban.

A másodfokú bíróság a fellebbezést tárgyaláson bírálja el, de a felek kérhetik a fellebbezés tárgyaláson kívül történő elbírálását.

Ha a fellebbezés csak a kamatfizetésre, a perköltség viselésére, vagy összegére, illetve a meg nem fizetett illeték, vagy az állam által előlegezett költség megfizetésére vonatkozik, az előzetes végrehajthatósággal, a teljesítési határidővel, vagy a részletfizetés engedélyezésével kapcsolatos, továbbá ha a fellebbezés csak az ítélet indokolása ellen irányul, a másodfokú bíróság a fellebbezést tárgyaláson kívül bírálhatja el, de a fellebbező fél a fellebbezésében kérheti tárgyalás tartását.

A jogi képviselővel eljáró felek a határozat ellen benyújtott fellebbezéshez mellékelt közös kérelemben indítványozhatják, hogy az anyagi jogszabály megsértésére alapított fellebbezést közvetlenül a Kúria bírálja el. Vagyonjogi ügyben a felek akkor indítványozhatják a Kúria eljárását, ha a fellebbezésben vitatott érték az ötszázezer forintot meghaladja. A fellebbezésben új tényre, illetve új bizonyítékra hivatkozni nem lehet. A fellebbezés elbírálása tárgyaláson kívül, a felülvizsgálati eljárásra irányadó szabályok megfelelő alkalmazásával történik.

I n d o k o l á s 

A bíróság a perben irányadó, releváns tényállást a felek előadásai és a felek által benyújtott okiratok alapján az alábbiakban állapította meg. 

A felperes jogelődje a ..., mint beszerző és az alperes, mint vállalkozó között 2003. július 18. napján írásban vállalkozási keretszerződés jött létre. Az alperes neve 2009. április 1-ig C.T.K. Kft. volt.

A felek a szerződés preambulumában rögzítették, hogy a beszerző a közbeszerzésekről szóló 1995. évi XL. törvény alapján nyílt eljárást folytatott le a felperes szervezetei személyi állományának új téli szolgálati egyenruházati alapellátásához szükséges termékek gyártására és szállítására, felek ennek eredményeként kötik ezt a szerződést. 

A Definíciók címszót viselő 2. pont h) pontja szerint a megrendelés a keretszerződés alapján a vállalkozó és a megrendelő költségvetési szerv között létrejött megállapodás. 

A vállalkozási keretszerződés 3. pontjában rögzítésre került, hogy az ajánlati dokumentáció előírásainak és a vállalkozó 2003. június 3-án kelt ajánlatának megfelelően a szerződés tárgya és mennyisége:
a szolgálati hosszú ujjú ing (világoskék) 32.000 db (+,- 30 %) és 
a szolgálati derékszíj (fekete) 16.000 db (+,- 30 %) termékek gyártása és szállítása.

A keretszerződés teljesítése során a 2003. november 1-ig szállítandó termékmennyiségeket a megrendelők eseti megrendelésekben pontosítják. A megrendelést a vállalkozónak írásban - 8 munkanapon belül - vissza kell igazolni a megrendelő költségvetési szerveknek. 

A szerződés 4. pontja szerint az alapanyagot az ajánlati dokumentáció műszaki leírásában megadott műszaki paramétereknek és a színmintának megfelelően a vállalkozó szerzi be. 

A szerződés 7. pontja tartalmazta a szerződéses árat, ami szolgálati hosszú ujjú ing esetén 2.950.- Ft + Áfa/db volt, szolgálati derékszíj esetén 2.900.- Ft + Áfa/db. A szerződés összesített keretösszege így a szolgálati hosszú ujjú ing esetében 94.400.000.- Ft + 23.600.000.- Ft Áfa (+,-30 %) volt. 

A keretszerződés 13. pontja A vállalkozó nem szerződésszerű teljesítése címszót viselte. 
E pont szerint a vállalkozónak a termékek leszállítását a visszaigazolt megrendelésben rögzített határidő szerint kell elvégeznie. 

A vállalkozó szállítási kötelezettségeinek nem szerződésszerű vagy nem teljesítése esetén (kivéve vis maior esetét) a vállalkozóval szemben az alábbi szankciók érvényesíthetők: késedelmi, meghiúsulási és hibás teljesítés esetére járó kötbérigény követelése, kártérítési igény támasztása és/vagy a vállalkozó súlyos vagy ismétlődő mulasztása miatt a szerződés azonnali hatállyal történő felmondása, valamint a szerződésszegésből eredő egyéb jogok érvényesítése. 

A keretszerződés 14. pontja a Kötbér, kártérítés címszót viselte. 

Ezen pont szerint amennyiben a vállalkozó elmulasztja a szerződében vállalt kötelezettségeinek teljesítését a teljesítési határidőre, úgy a megrendelő - a szerződésszegésből fakadó egyéb kárrendezésekre vonatkozó igényein túl - késedelmi kötbérre jogosult.
A keretszerződés 11. pontja a szerződés megszüntetésének eseteit tartalmazta. 

Ezen rendelkezés szerint a szerződésszegéssel kapcsolatos egyéb kárrendezésre vonatkozó igényein túl a beszerzőnek jogában áll a keretszerződést írásos formában azonnali hatállyal felmondani az alábbi esetekben: 

a)  ha bizonyíthatóan három alkalommal, a megrendelések teljesítésére vonatkozó határidőkön belül a vállalkozó nem szállítja a termékek egészét, vagy egy részét, vagy 

b) ha a vállalkozó az a) pont szerint hibásan teljesített szerződéses kötelezettségeit nem teljesíti a szerződésnek megfelelően a beszerző hibás teljesítésről szóló értesítésének kézhezvételétől számított 30 napon belül. 

Abban az esetben, ha a beszerző a keretszerződést a vállalkozó hibájából azonnali hatállyal felmondja meghiúsulási kötbérre jogosult. 
A meghiúsulási kötbér mértéke a keretszerződés meghiúsult részéhez tartozó nettó szerződéses ár 20 %-a. 

A szerződés elválaszthatatlan részét képezte a szerződés tárgyára vonatkozó ajánlati felhívás és a dokumentáció, a vállalkozó 2003. június 3. napján kelt ajánlata és az 1. számú melléklet volt a Teljesítési helyek elnevezésű irat. 

Az ajánlati dokumentáció részét képező, 2003. június 3-i ajánlattevői nyilatkozat szerint az alperes mint ajánlattevő nyilatkozta, hogy a közbeszerzés értékének 10 %-át meghaladó mértékben a következő alvállalkozót kívánja igénybe venni: M. Kft. (cím)

A ... felperes a a közbeszerzési értesítőben foglatlak szerinti nyílt eljárás megindítására vonatkozó ajánlati felhívásának 15. b) pontja szerint a szerződéskötés időpontja: az eredményhirdetést követő első naptól számított 15. napon. Az ajánlati felhívás módosításának 4. pontja szerint a teljesítés határideje vagy a szerződés időtartama: a szerződés megkötésétől 2003. november 1-ig. 

Az ajánlati dokumentáció 14., 15. számú mellékleteit képező megfelelőségi tanúsítványokban a ... Testület tanúsította, hogy a alperes terméke, a ..." ingszövet ... pályázathoz (világoskék), továbbá a szolgálati hosszú ujjú ing, vállpántos, világoskék megfelel a felperes B. és K. Részvénytársaság által kiadott szolgálati hosszú ujjú ing, vállpántos, világoskék című műszaki leírás Alapanyag műszaki követelményei című 8.1. mellékletében megadott előírásoknak, valamint a szolgálati hosszú ujjú ing, vállpántos, világoskék című műszaki leírás konfekcionálásra vonatkozó előírásainak. A tanúsítás az I. Rt. akkreditált vizsgáló laboratóriumának vizsgálati jegyzőkönyvei alapján történt. 

Az alperes részére leadott megrendelésekről és azok visszaigazolásáról szóló összesítés szerint a megrendelések visszaigazolásának legkésőbbi időpontja 2003. augusztus 29-e volt. 

A ..." nevű ing alapanyagát kifejlesztő és gyártó Cs.-T. Kft. a 2003. május 29-i, megrendelés visszaigazolása tárgyú, alperesnek címzett levelében leírta, hogy az alperes által küldött, 2003. március 5-én kelt megrendelésüket elfogadja és a következőkkel egészíti ki. 

Amennyiben a pályázat sikeres lesz, a szállítást a következő ütemben vállaljuk: július végére, amennyiben legkésőbb június végén megrendel 10.000 fm-t, ezt követően augusztus 20-ig 25.000 fm, szeptember 20-ig 20.000 fm, október 5-ig a hiányzó mennyiségeket legyártják. 

A Cs.-T. Kft. a 2003. augusztus 26-án kelt, alperesnek címzett levelében érdeklődött, hogy a pályázathoz szükséges mennyiséget milyen határidőre kell legyártani. A Kft. a korábban kelt levelében már közölte, hogy az első 10.000 fm legyártását a megrendeléstől számított 4. hétre tudja vállalni. 

A Cs.-T. Kft. a 2003. szeptember 17-i, a felperesB.és K. Rt.-nek címzett levelében többek között leírta azt, hogy a alperes az alapanyag gyártását a mai napig nem rendelte meg. A 2003. februárjában a ... által meghirdetett közbeszerzési pályázaton a alperes csupán egy, a Cs.-T. Kft. által kifejlesztett és legyártott ..." nevű ing alapanyaggal kívánt indulni. 

Az alperes a 2003. szeptember 8. napján kelt, a felperes részéről ugyanezen a napon átvett levélben leírta, hogy a közbeszerzési eljárás ajánlati felhívásában foglaltak szerint a keretszerződést 2003. július 1-el kellett volna aláírni. Ez az alperesen kívül álló okok miatt nem történt meg ebben az időpontban, aláírásra július 18-án kerül sor. Az alperes pályázatában szereplő ajánlata szerint - mely elválaszthatatlan részét képezi a keretszerzősének - a megrendelések leadásának utolsó határideje 2003. július 7-e volt. Ezzel szemben a vállalkozási keretszerződés 2003. július 18-i aláírását követően a főkapitányságok konkrét megrendelései csak 2003. augusztus 14-e és augusztus 29-e között érkeztek be. 

A közbeszerzési eljárás elhúzódása miatt az alperes az alapanyaggyártó irányába nem tudott megrendeléssel élni, és természetesen az alapanyaggyártó sem tudta a kapacitását az alperes rendelkezésére tartani, ami miatt módosította a korábbi ajánlatát. Az alperes az alapanyag rendelést csak augusztus végén tudta volna megadni, ami december eleji anyag végszállítást jelentett volna. 

A legnagyobb gondot természetesen az alapanyaggyártó alperes rendelkezésére álló kapacitásának hiánya okozta, ezért az alperes kénytelen volt megoldást keresni arra, hogy a pályázatban vállalt feladatokat meg tudja valósítani. Alapanyag hiányában természetesen a termék gyártása sem valósulhat meg az eredeti konstrukcióban, ezért megoldásként csak egyetlen elképzelés jöhetett számításba, mégpedig az, amelyben nagy kapacitással rendelkező alapanyaggyártó és konfekcionáló szervezet együttesen tudja a feladatot megoldani. Az 1995. évi XL. törvény 62. §-ának (5) bekezdése biztosítja annak a megoldásnak a sikerét, melyhez az alperes kéri a jogszabályi helyben konjunktív feltételként meghatározott ajánlatkérői hozzájárulást. Ebben a helyzetben megoldást jelenthet, hogy az alapanyagot kínai gyártótól szerezzék be, a szoros határidők és a kis keresztmetszetű kapacitások miatt a konfekcionálást is Kínában kellene elvégezni. 
Ezzel a konstrukcióval az alperes biztosítani tudná a szerződés szerinti teljesítést. Természetesen az alperes szem előtt tartja az anyag minőségi paramétereinek garantálását, amelyet megfelelőségi tanúsítványon túl vizsgálati jegyzőkönyvvel is alá fog támasztani. 

A fentiekre tekintettel az alperes kérte azt, hogy a felperes B.és K. Rt. vezérigazgatója szerezze be a ... felperesnek hozzájárulását a kínai helyszínen történő gyártáshoz. 

Az alperes ügyvezető igazgatója a 2003. szeptember 11-i e-mailben, amelyet a felperes B.és K. Rt. vezérigazgatójának címzett, tájékoztatta a vezérigazgatót az aktuális helyzetről, miszerint az alap szövet elkészült, illetve a konfekcionálást 19-én el kell kezdeni. Az alperes elkötelezte magát a teljesítésben, ezért meg kellett nyissa az akkreditívet a kínai partner felé, illetve előleget is fizetett. Az alperes a hozzájárulást, döntést sürgősen kérte, hogy teljesülhessen a szerződés. 

Az alperes ügyvezetője a 2003. szeptember 16-án dr. T.J. vezérigazgató részére küldött e-mailben megírta azt, hogy az Rt. részére biztosítani kívánják a gyártásközi minőség-ellenőrzés lehetőségét, ezért felajánlják, hogy az Rt. szakembereit saját költségükre a gyártás helyszínére kiutaztatják. Az alperes a maga részéről mindent megtesz annak érdekében, hogy a szerződés teljesülhessen. Ha ma délután 15 óráig azonban az alperes nem kap tájékoztatást az Rt. részéről, úgy a gyártásközi minőség-ellenőrzés az alperesen kívül álló okok miatt nem fog tudni megvalósulni. Az alperes a maga részéről továbbra is mindent elkövet, hogy a szerződés teljesítésre kerüljön, és az eredeti határidőre, 2003. november 1-re leszállítsa a megrendelt ingeket. 

A felperesB.és K. Rt. vezérigazgatója, dr. T.J. a 2003. szeptember 23. napján kelt, az alperesi ügyvezetőnek címzett levelében leírta azt, hogy a felperes vezetése ragaszkodik ahhoz, hogy a szolgálati ingek gyártása és szállítása a vállalkozási keretszerződésben foglaltak szerint történjen. Külföldi alvállalkozó bevonása szükségességének ellentmond az alperesi ajánlathoz alapanyagot szállító Cs.-T. Kft. ügyvezetőjének levele, amit tájékoztatásul megküldenek. 

Az Rt. a fentiek alapján felszólítja az alperest a vállalkozási keretszerződés szerződésszerű teljesítésére az alperesi ajánlat részét képező alapanyagot szállító alvállalkozó bevonásával. Amennyiben az előzőek nem teljesülnek, a szerződést súlyos szerződésszegő magatartás miatt azonnali hatállyal felmondják meghiúsulási kötbér és kártérítési igény érvényesítése mellett. 

A felperes B.és K. Rt. vezérigazgatója az alperesi ügyvezetőnek címzett, 2003. október 1. napján kelt levelében felszólította az ügyvezetőt, hogy 2003. október 6-ig nyilatkozatban tájékoztassa őt arról, hogy az alperes a téli szolgálati ingek gyártását és szállítását a vállalkozási keretszerződésben foglaltak szerint az ajánlat részét képező alapanyagot szállító közreműködésével az előírt határidőre és minőségben teljesíti-e. Ellenkező esetben megteszik a szükséges intézkedéseket a szerződés megszüntetésére és a kártérítési igény érvényesítésére. 

Az alperes ügyvezetője a 2003. október 3. napján, az Rt. vezérigazgatójának címzett levelében leírta, hogy az alperes a téli szolgálati ingek gyártását és szállítását a vállalkozási keretszerződésben foglaltak szerint kívánja teljesíteni, de nem az Rt. 2003. szeptember 23-i levelében megjelölt alapanyagot szállító alvállalkozó Cs.-T. Kft. bevonásával. 

A felperesrészéről dr. N.É. főosztályvezető, vezető jogtanácsos által írt, 2003. október 13-i, alperesnek címzett levélben rögzítésre került, hogy a felperes rendelkezésére áll a Cs.-T. Kft. nyilatkozata, miszerint az alapanyag szállítására vonatkozó megrendelést várják az alperestől. Ezen körülményre is tekintettel nem állnak fenn a szerződésmódosítás feltételei. 

A felperes és az alperes között létrejött vállalkozási keretszerződés 13. pontja alapján a alperes  az alapanyag megváltoztatásával jogszabálysértést és súlyos szerződésszegést követne el, így a megrendelő azonnali hatályú felmondásának, illetve meghiúsulási kötbér, illetve kártérítési igénye érvényesítésének joga megnyílik. 

A fentiek mérlegelése után a főosztályvezető kérte az ügyvezetőt, hogy szíveskedjen nyilatkozatát 2003. október 27-ig megküldeni az ajánlatában megjelölt alapanyagból való gyártás teljesítésére vonatkozóan. 

Az alperes ügyvezetője a 2003. október 22-én kelt, főosztályvezetőnek címzett levelében leírta, hogy az alperes meglátása szerint a szerződés még mindig teljesíthető, azonban a döntéstől, illetve a megállapodástól függően több-kevesebb késedelemmel és nem a Cs.-T. Kft. által gyártott alapanyagból. 

Az alperes ügyvezetője a 2003. november 7-i levelében - amelyet a ... felperes, azon belül is J.Z. közgazdasági és informatikai helyettes államtitkár részére címzett - az alperes leírta, hogy közös megegyezéses szerződésmódosítást javasol. Amennyiben az alperes rendelkezésére bocsátják a Cs.-T. Kft. által legyártott alapanyagokat, akkor vállalja, hogy a kínai partnerrel legyártatja az ingeket, ennek az átfutási ideje a szerződésmódosítás aláírásától számított kb. 35 nap. Sajnálatos, hogy a ... késedelmes megrendelése miatt kényszerűen csak a kínai gyártással tudott volna az alperes teljesíteni határidőre, ehhez a ... nem járult hozzá, de a döntés ebben a kérdésben is túl későn született meg, ekkor az alperesnek már az alapanyaggyártást el kellett indítania. Az alapanyagot legyártatta, a konfekcionálást elkezdte, a szakembereket kiutaztatta. 

A felperes jogelődje, a ... felperesa 2003. november 14. napján kelt, alperesnek címzett levelében a keretszerződéstől részlegesen, azaz a keretszerződés 3. pontjában meghatározott szolgálati hosszú ujjú ing (világoskék) teljesítése körében elállt, a keretszerződés 13. pontjában szabályozott vállalkozói súlyos szerződésszegés jogcímén, figyelemmel a Ptk. 300. § (1) bekezdésében foglaltakra. 

A felperes jogelődje ebben a levélben leírta, hogy a keretszerződés részleges felbontásával egyidejűleg a beszerző ezen nyilatkozatban érvényesíti a keretszerződés 14. pontjában szabályozott meghiúsulási kötbért is. A meghiúsulási kötbér a keretszerződés meghiúsult részéhez tartozó nettó szerződéses ár 20 %-a, vagyis 16.766.620.- Ft.

A felperes jogelődje leírta a levélben, hogy a súlyos szerződésszegést az alábbi tények, körülmények alapozzák meg. 

Az alperes ajánlatában az alkalmasság körében benyújtott ..." ingszövet megfelelőségi tanúsítványa - mint utólag kiderült - magyar cég (Cs.T. Kft.) által gyártott termékre vonatkozik. Tekintettel arra, hogy ezzel a gyártmánnyal pályáztak, csak ezt a céget lehetett volna bevonni a teljesítésbe, hiszen az ajánlattevő alvállalkozó alkalmasságának megítélését nagyrészt ennek a közreműködő cégnek az alapanyaggyártásra vonatkozó megfelelősége alapozta meg. Az ajánlattevő, illetőleg az alvállalkozó alkalmasságának a megítélése a közbeszerzési eljárás fontos mozzanata, mivel ez az egyik legfőbb garanciája a szerződésszerű teljesítésnek. 

A felperesi jogelőd a Kbt. 62. §-ának (1) és (5) bekezdéseiben foglaltakra hivatkozott. 

A felperesi jogelőd leírta azt, hogy a keretszerződés teljesítésének gyártásközi minőség-ellenőrzése során jutott a beszerző képviselőjének tudomására, hogy a szolgálati ing vonatkozásában az alperes nem az ajánlatában szereplő alapanyag gyártóval, hanem egy kínai gyártóval kívánja a szerződést teljesíteni. Az alperes ajánlatában szereplő ..." ingszövetet gyártó Cs.-T. Kft. időközben levélben megkereste a felperesi jogelődöt, és tájékoztatta arról, hogy egy alkalommal sem kereste meg őket megrendelés céljából az alperes a közbeszerzési eljárás befejeződését követően, pedig várták a felkérést, hiszen az alperes pályázatának összeállításában való közreműködésük miatt erre joggal számíthattak. Tudatos félrevezetés történt és így a Kbt. 62. §-ának (5) bekezdése szerinti feltételek nem állnak fenn, mivel az alperes ajánlatában szereplő alapanyaggyártó cég felkérésének és időben való teljesítésének nem volt akadálya. 

Az alperes a 2003. december 13. napján kelt, a felperesi jogelődnek, a felperesnek címzett levelében leírta azt, hogy az alperes korábban kellő időben és kellő rendszerességgel tájékoztatta a felperes B.és K. Részvénytársaság vezetését, illetve szakembereit az 5. tétel alatti termékek alapanyag beszerzésével kapcsolatos nehézségekről, illetve a probléma megoldásának lehetőségéről. Az alperes tudomásul veszi és elfogadja az elállási szándékot. A szerződés 4. pontjára utalással leírta, hogy a megállapodásban az a szerződéses akarat tükröződik, miszerint a vállalkozóra hárul az a kötelezettség, hogy az alapanyagot maga szerezze be, a műszaki paraméterek és a színminta a betartásával. Az alperes a szerződés teljesítése során e kötelezettségének mindig eleget tett, a műszaki paraméterek által meghatározott alapanyagok beszerzését megkezdte, konfekcionálásra előkészítette. Ennek lejelentésekor kapta azt a választ, hogy az alapanyag egy olyan cég által gyártott alapanyag lehet - csak és kizárólagosan - amely céget a felperesi jogelőd nevezte meg, amely cég sem az ajánlati dokumentációban, sem a szerződésben megnevezésre nem került. Egy ..." nevezetű alapanyag bevizsgáltatásra került. Ezen paraméterekkel rendelkező alapanyag minta gyártója potenciálisan lehetett volna az alapanyag szükséglet gyártója is, azonban a határidők miatt az vállalni nem tudta (erről az alperes már tájékoztatást adott). 
Miután a felperesi jogelőd kizárta a kínai alapanyag lehetőségét, az alperes rákényszerült a gyártás leállítására. A szerződés esetleges meghiúsulásáért a felelősség nem az alperest terheli, mindig szerződésszerűen járt el. Az alperes a kötbért és a kártérítési igényt nem fogadja el. 

A felperes jogelődje a 2004. április 26. napján kelt levelében felszólította az alperest, hogy a 16.766.620.- Ft összegű meghiúsulási kötbért a levél kézhezvételétől számított 15 napon belül utalja át a Magyar Államkincstár levélben megjelölt számú számlájára. 

A megrendelések alapján egyik fél részéről sem történt teljesítés.

A felperes keresetében azt kérte, hogy a bíróság meghiúsulási kötbér jogcímén kötelezze az alperest 16.748.920.- Ft és ezen összeg után 2003. december 22. napjától az ítélet jogerőre emelkedésének napjáig számított késedelmi kamata, valamint perköltség megfizetésére. A felperes előadta, hogy a szerződés teljesítése során derült ki, miszerint az alperes nem abból az alapanyagból kívánja legyártatni az ingeket, amellyel a közbeszerzési eljárásban indult, amely annak során értékelésre került és amely a szerződés részévé vált. Később az is kiderült, hogy az alperes a gyártási folyamatot Kínában kívánja elvégeztetni. Az alperes a szerződésnek megfelelő alapanyag beszerzését valójában meg sem kezdte, ezáltal a véghatáridőben való teljesítést is meghiúsította. Az alperes súlyos szerződésszegést követett el, ezért a felperes erre hivatkozással 2003. november 14-én kelt nyilatkozatával a szerződést megszüntette és meghiúsulási kötbért követelt. 

A közbeszerzési eljárás irányadó szabályai szerint az alperes a szerződés teljesítésére kizárólag a szerződés elválaszthatatlan mellékleteként a szerződés részét képező ajánlatában szereplő alapanyaggal lett volna jogosult. 

A vállalkozási keretszerződés vegyes jellegű, az ingek elkészítésére vonatkozó vállalkozási típusú elemen kívül az anyag beszerzésére vonatkozó megbízási elemet is tartalmazott. Az alperes súlyos szerződésszegése a megbízási elemre vonatkozóan valósult meg, az erre való utalást a felperes 2003. november 14-i nyilatkozata egyértelműen tartalmazta. A vállalkozási elemre vonatkozó teljesítésnek az anyag beszerzésére vonatkozó megbízási elem szerződésszerű teljesítése, vagyis a közbeszerzési ajánlatban megjelölt és minta szerint ismertetett ..." szövet beszerzése lett volna az előfeltétele. Ezen megbízási elem teljesítését az alperes jogos, igazolt és életszerű indok nélkül elmulasztotta, ezzel pedig értelemszerűen a vállalkozási rész szerződésszerű teljesítését is meghiúsította. A felperes az alapanyag beszerzésére vonatkozó megbízotti kötelezettségszegésre alapította a szerződés megszüntetését célzó nyilatkozatát. A nyilatkozat indokolásából egyértelműen kitűnik, hogy a felmondásra az alperes szerződésszegő magatartása adott okot. A szerződés ezen részének teljesítésével az alperes nem csupán késedelembe esett, hanem szerződésszegő magatartásával a szerződés teljesítését teljesen és végérvényesen meghiúsította. A 2003. november 14-i felperesi nyilatkozat tartalmát és lényegét tekintve nem elállásnak, hanem azonnali hatályú felmondásnak minősül. Ezt támasztja alá a felek 2003. augusztus 25. napjától lezajlott valamennyi levélváltása is. A felperes messzemenően teljesítette a Ptk. 4. §-ának (1) bekezdése szerinti kötelezettségét, és az alperes magatartása miatt jogosulttá vált a súlyos szerződésszegés miatti, a szerződés 15. a) pontjában foglalt azonnali hatályú felmondás alkalmazására. A szerződés 3. pontja szerint az ajánlatnak megfelelő termékek leszállításának határideje 2003. november 1-e volt. Az alperes nemhogy 3 alkalommal, de valamennyi megrendelés tekintetében, összesen tehát 22 alkalommal megvalósította a 15. a) pont szerinti szerződésszegést. Az alperes a teljesítést megelőzően jelezte, hogy a közbeszerzési eljárás során vállalt kötelezettségeinek nem tett eleget, szerződésmódosítást javasolt, amely a felperes részéről elfogadhatatlan volt, mivel a teljesítés a közbeszerzési eljárás során a felperes, mint ajánlatkérő által a vállalkozási keretszerződésben és a műszaki leírásban foglaltaktól alapvetően eltért volna, így a felperesnek nemcsak joga, de kötelessége is volt, hogy az alperessel kötött szerződést megszüntesse. A vállalkozási keretszerződésből egyértelműen megállapítható, hogy a felek akarata meghiúsulási kötbér kikötésére kiterjedt. Ezt támasztja alá, hogy a keretszerződés 13. illetve 15. pontja is rendelkezik a meghiúsulási kötbér érvényesítésének lehetőségéről. Az alperes a szerződésszerű teljesítésre kísérletet sem tett, a szerződésszerű teljesítés jogos ok nélküli megtagadása a késedelem miatti meghiúsulási kötbér következményeinek kiváltására alkalmas. 
Olyan szerződés esetében, amelynél az alperes kötelezettként nem kívánt szerződésszerűen teljesíteni, így teljesítés egyik fél részéről sem történt, az elállás és az azonnali hatályú felmondás között jogi következményeit tekintve nincs releváns különbség. 

A felperes előadta azt, hogy az alperes által becsatolt minta, vagyis a ..." nevű szövet az ajánlat elválaszthatatlan és szerves részét képezte, az ajánlati felhívás, dokumentáció, valamint a vállalkozási keretszerződés 2. c) és 21. pontja alapján az alperes kizárólag ezen alapanyag felhasználsával teljesíthetett volna szerződésszerűen. 

Az alperes a kereset elutasítását és a felperes perköltségben való marasztalását kérte. Előadta azt, hogy a Cs.-T. Kft. az ajánlatban nem szerepelt alvállalkozóként, ezt a társaságot az alperes nem nevezte meg. A felperesnek a Ptk. 300. §-ának (1) bekezdésére hivatkozással történő elállási nyilatkozata nem lehet alapja a meghiúsulási kötbérigénynek. A felperes kötbérigényét a szerződéstől való elállás nem alapozza meg. A kötbérre vonatkozó szerződéses kikötések nem értelmezhetők kiterjesztően. Amennyiben a felek meghiúsulási kötbért kötöttek ki, úgy késedelemre  hivatkozással kötbér nem követelhető. A meghiúsulási kötbér előfeltétele az azonnali hatályú felmondás. Azonban a felperesi okiratokból látszik, hogy sem az okok, sem az előfeltétel nem valósult meg. A felperes a szerződés 15. pontjában foglaltakról említést sem tesz, következetesen hivatkozik a 14. pontra, amely a késedelmi kötbérről szól. Az elállás és az azonnali hatályú felmondás jogintézményei, illetve ezek jogkövetkezményei alapvetően eltérnek egymástól, teljesen más cél elérésének szolgálatában állnak. Nem vitatottan a szerződés teljesítése meghiúsult, a felperes azt azonban nem bizonyította, hogy a meghiúsulás az alperes érdekkörében következett be. 

A felperes jogellenesen követelte, hogy az alperes a gyártást a Cs.-T. Kft. anyagából teljesítse. A felperes jogellenesen tiltotta meg, hogy az alperes más alapanyagot használjon, tette ezt annak ellenére, hogy a szerződés egyértelműen meghatározza, hogy „az alapanyagot az ajánlati dokumentáció műszaki leírásában megadott műszaki paramétereknek és a színmintának megfelelően a vállalkozó szerzi be". 

A felperes ezen jogellenes magatartása a meghiúsulás oka. Részben a felperes magatartása vezetett oda, hogy a teljesítésre meghatározott határidő tarthatatlanná vált. A felperes közel egy hónappal később írta alá a keretszerződést, mint azt a pályázati kiírás szerint alá kellett volna írni. Az eseti megrendelések is további egy hónappal később érkeztek be. A felpereshez köthető ezen késedelmes magatartások miatt és után esély sem volt arra, hogy az alperes a felperes által hivatkozott alvállalkozótól rendelje meg az alapanyagot. A Cs.-T. Kft.-vel az alperesnek volt kapcsolata, azonban az alapanyag legyártására vonatkozó vállalási határidők elfogadhatatlanok voltak a társaság teljesítésére meghatározott időpont vonatkozásában. Emiatt nem rendelte meg az alperes az alapanyagot a Cs.-T. Kft.-től. A szerződés meghiúsulásában az alperest vétkesség nem terheli, a társaság úgy járt el, ahogy az az adott gazdálkodó szervezettől általában elvárható. Az alperes által választott alapanyag megfelelt a műszaki leírásban meghatározott műszaki paramétereknek, azonban annak a felhasználására a felperes nem adott esélyt. 

A felperes keresete nem alapos. 

A Ptk. 300. §-ának (1) bekezdése szerint a jogosult - függetlenül attól, hogy a kötelezett késedelmét kimentette-e - követelheti a teljesítést, vagy ha ez többé nem áll érdekében, elállhat a szerződéstől.

A Ptk. 320. §-ának (1) bekezdése szerint aki szerződésnél vagy jogszabálynál fogva elállásra jogosult, e jogát a másik félhez intézett nyilatkozattal gyakorolja. Az elállás a szerződést felbontja.

A Ptk. 319. §-ának (3) bekezdése szerint a szerződés felbontása esetében a szerződés megkötésének időpontjára visszamenő hatállyal szűnik meg, és a már teljesített szolgáltatások visszajárnak.

A Ptk. 321. §-ának (1) bekezdése szerint aki szerződésnél vagy jogszabálynál fogva felmondásra jogosult, e jogát a másik félhez intézett nyilatkozattal gyakorolja. A felmondás a szerződést megszünteti.

A Ptk. 319. §-ának (2) bekezdése szerint a szerződés megszüntetése esetében a szerződés a jövőre nézve szűnik meg, és a felek további szolgáltatásokkal nem tartoznak. A megszűnés előtt már nyújtott szolgáltatás szerződésszerű pénzbeli ellenértékét meg kell fizetni, amennyiben pedig a már teljesített pénzbeli szolgáltatásnak megfelelő ellenszolgáltatást a másik fél még nem teljesítette, a pénzbeli szolgáltatás visszajár.

A Ptk. 389. §-a szerint vállalkozási szerződés alapján a vállalkozó valamely dolog tervezésére, elkészítésére, feldolgozására, átalakítására, üzembe helyezésére, megjavítására vagy munkával elérhető más eredmény létrehozására, a megrendelő pedig a szolgáltatás átvételére és díj fizetésére köteles.

A bíróság a felperes által benyújtott okirat (50.Gpk.220738/2004/1/J/1.) alapján megállapította azt, hogy a felek (a felperes jogelődje és az alperes) között 2003. július 18. napján írásban vállalkozási keretszerződés jött létre. Ez alapján az alperes azt vállalta, hogy a felperes szervezetei személyi állománya számára új téli szolgálati egyenruházati termékeket gyárt és szállít le. Ebben a körben szolgálati hosszú ujjú ingek és szolgálati derékszíj legyártására és szállítására vállalt kötelezettséget. Az alapanyag beszerzése a keretszerződés 4. pontja szerint a vállalkozó feladatát képezte, ami egy megbízási elemű kötelezetti vállalás volt, de ezzel együtt az alperes összességében és a végeredményt tekintve a szolgálati hosszú ujjú ingek és a derékszíjak legyártására és leszállítására, mint eredmény létrehozására vállalt kötelezettséget. 

A bíróságnak mindenekelőtt abban a kérdésben kellett állást foglalnia, hogy a felperes jogelődjének írásbeli nyilatkozatára (50.Gpk.220738/2004/1/J/2.) tekintettel milyen módon szűnt meg a felek közötti szerződés. A Pp. 3.§-ának (3) bekezdése és a 164.§-ának (1) bekezdése alapján a felperest terhelte azon állításának a bizonyítása, hogy a vállalkozási keretszerződést a 2003. november 14-i nyilatkozatában azonnali hatállyal mondta fel. 

A bíróság a Ptk. 207.§-ának (1) bekezdése alapján a levélben foglaltak lényege, tartalma és a szavak általánosan elfogadott jelentése szerint megállapította, hogy abban a felperes kizárólag elállásra hivatkozott, mégpedig részlegesen állt el a szolgálati hosszú ujjú ing teljesítése vonatkozásában a keretszerződéstől. A felperes a Ptk. 300. §-ának (1) bekezdésében foglaltakra hivatkozott az okiratban. Miután a felperesnek a keretszerződés alapján szerződési elállási joga nem volt, így a Ptk. 300. §-ának (1) bekezdésére való utalása a kötelezetti késedelemre, mint szerződésszegő magatartásra történő hivatkozást jelentette. Emellett a felperes a keretszerződés 13. és 14. pontjaiban foglaltakra hivatkozott. A 13. pont a késedelmi kötbérre és a kártérítésre vonatkozó rendelkezéseket tartalmazta. 
A felperes ebben a levelében utalást sem tett azonnali hatályú felmondásra, a keretszerződés 15. a) vagy b) pontjait meg sem jelölte a levelében, és tartalma szerint sem hivatkozott ezen szerződéses rendelkezésekre. 

A felperes a levélben alperesi súlyos szerződésszegésre hivatkozott, ez a súlyos szerződésszegés pedig az volt, hogy az alperes a ..." ingszövetet gyártó Cs.-T. Kft.-t, jóllehet ezen alapanyaggyártó cég felkérésének és időben való teljesítésének nem lett volna akadálya, nem kereste meg megrendelés céljából. A felperesi állítás szerint csak ezt a céget lehetett volna bevonni a teljesítésbe. A levél tartalmából kiderült az, hogy miután az alperes nem teljesített a szerződésben foglalt 2003. november 1-i határidőig, a felperes kötelezetti késedelem miatt szüntette meg elállással a felek közötti vállalkozási keretszerződést. 

A bíróság a fentiek alapján azt állapította meg, hogy a felperes ezen írásbeli nyilatkozatával nem azonnali hatályú felmondással, hanem a Ptk.-ra alapított kötelezetti késedelemre hivatkozással kívánta a szerződést megszüntetni. 

A Ptk. 300. §-ának (1) bekezdése szerint kötelezetti késedelem esetén a jogosult követelheti a teljesítést, vagy ha ez többé nem áll érdekében, elállhat a szerződéstől. Teljesítés az alperes részéről a szerződésben foglalt határidőig nem volt, azonban a felperes a perben nem állította és így nem is bizonyította azt, hogy a szerződés későbbi, 2003. novembert 1-e utáni teljesítése nem állt volna az érdekében. Érdekmúlás bizonyításának a hiányában a felperes a jogszerű elállását nem bizonyította, ezért a bíróság azt állapította meg, hogy a felek közötti szerződés teljesítése lehetetlenné válás folytán szűnt meg (Ptk. 312.§).

A bíróság azonban megjegyzi, hogy késedelem esetén meghiúsulási kötbér nem követelhető. A felek a vállalkozási keretszerződésben egyértelműen rendelkeztek arról, hogy a felperes a vállalkozó súlyos vagy ismétlődő szerződésszegése esetén a 15. a) vagy b) pontjában foglaltakra hivatkozással mondhatja fel azonnal hatállyal a szerződést, és az azonnali hatályú felmondás esetén pedig a 15. pontban %-os mértékben pontosan meghatározott meghiúsulási kötbért jogosult követelni. 
Késedelem esetén meghiúsulási kötbér nem követelhető, a kötbérre vonatkozó szerződéses kikötéseket nem lehet kiterjesztően értelmezni. A felperes kötelezetti késedelemre, mint alperesi szerződésszegő magatartásra hivatkozással meghiúsulási kötbér jogcímén követelést nem is érvényesíthetett volna az alperessel szemben. 

A Ptk. 246. §-ának (1) bekezdése szerint a kötelezett meghatározott pénzösszeg fizetésére kötelezheti magát arra az esetre, ha olyan okból, amelyért felelős, nem, vagy nem szerződésszerűen teljesít (kötbér). 

A bíróság megjegyzi továbbá az alábbiakat is. Nem vitatottan a felek között létrejött vállalkozási keretszerződésben foglaltak teljesítésére a szerződésben foglalt 2003. november 1-i határidőig és ezt követően egyik fél részéről sem került sor. A bíróság vizsgálta azt, hogy a teljesítés elmaradásáért az alperes felelős-e. A közbeszerzési eljárás eredményhirdetése 2003. június 16-án volt, az ajánlati felhívás módosításának 15. b) pontja szerint 8 napon belül kellett volna a szerződést megkötni. A felperes azonban csak 2003. július 18-án írta alá a keretszerződést. Egyrészről ez volt a felperes részéről jogosulti késedelem, másrészről pedig a felperes által benyújtott, a megrendelésekről és azok visszaigazolásáról szóló összefoglaló táblázat szerint a rendőrkapitányságok megrendeléseinél a legkésőbbi visszaigazolás időpontja 2003. augusztus 29-e volt. 
Az alperes által megkeresett Cs.-T. Kft. a 2003. augusztus 26-i (17/A/1.) levelében leírta azt, hogy az első 10.000 fm alapanyag legyártása a megrendeléstől számított 4 héten belül várható. Ezen alapanyaggyártó cég korábbi, 2003. május 29-i (13/A/1.) levelében foglaltakat is figyelembe véve az alperes nem tudta volna teljesíteni a szerződésben foglalt termékmennyiségek legyártására és leszállítására vonatkozó kötelezettségét 2003. november 1-ig. Az alperes ezért keresett meg nagyobb kapacitású alapanyaggyártó céget, és javasolta, hogy kínai cég gyárthassa le az alapanyagot. Ehhez kérte az ajánlatkérő felperes döntését, hozzájárulását, esetlegesen a szerződés egyes részeinek módosítását. 

A benyújtott levelekből, e-mailekből egyértelműen megállapítható volt, hogy az alperes mindig kellő időben és kellő részletességgel, pontossággal eleget tett az együttműködési, tájékoztatási kötelezettségének, a felperest minden lényeges körülményről tájékoztatta, a magatartása a Ptk. 4. §-ának (1) bekezdésében foglaltaknak teljes mértékben megfelelt. 

A vállalkozási keretszerződés 4. pontja tartalmazta azt, hogy az alapanyagot az ajánlati dokumentáció műszaki leírásában megadott műszaki paramétereknek és a színmintának megfelelően a vállalkozó szerzi be. Jóllehet az ajánlati dokumentáció részét képezték a megfelelőségi tanúsítványok, amelyek a Cs.-T. Kft. gyártó által előállított ..." ingszövetekre vonatkoztak és figyelemmel arra is, hogy a keretszerződés elválaszthatatlan részét képezte az ajánlati felhívás és a dokumentáció, mindez nem jelentette azt, hogy az alperes kizárólag a Cs.-T. Kft. által gyártott ..." ingszövetet rendelheti meg, gyártathatja le és szállíthatja le a felperes részére. 

A fentiekre tekintettel a bíróság azt állapította meg, hogy az alperes nem volt felelős a teljesítés meghiúsulásáért, nem az alperesi magatartásra visszavezethető okokból nem történt meg a szerződésben foglalt határidőig a szerződés teljesítése. Erre figyelemmel a felperesnek a kötbér jogcímén előterjesztett igénye sem lehetett alapos. 

A bíróság a fentiekre tekintettel megállapította, hogy a felperes keresettel érvényesített joga nem áll fenn, ezért a felperes keresetét elutasította. 
 
A bíróság a perköltség viseléséről a Pp. 78.§-ának (1) bekezdése alapján határozott akként, hogy a pervesztes felperes köteles megfizetni az alperesnek a korábban perben eljárt alperesi képviselő ügyvédi munkadíjából álló perköltségét. 

A bíróság az alperesi korábbi jogi képviselő ügyvédi munkadíját a 32/2003. (VIII.22.) IM rendelet 3. § (2) bekezdésének a) és b) pontjai alapján állapította meg azzal, hogy az összeget 200.000.- Ft + Áfa összegre mérsékelte a jogi képviselő által a perben elvégzett munkára figyelemmel.

A határozat elleni jogorvoslati joggal kapcsolatos tájékoztatás a Pp. 220.§-ának (3) bekezdésében, a 256/A. §-ának (1) és (2) bekezdéseiben és a 235.§-ának (3) bekezdésében foglalt rendelkezéseken alapul.
 
B u d a p e s t, 2014. február 18. 
							. Gyulafalvi Edith s.k.
										     bíró