Pécsi Ítélőtábla
Gf.V.40.021/2015/3. szám

A Pécsi Ítélőtábla a dr. Tóth Balázs ügyvéd által képviselt I.rendű felperes neve (címe) I. rendű, II.rendű felperes neve (címe) II. rendű és III.rendű felperes neve (III.rendű felperes címe) III. rendű felpereseknek - a dr. Sándor Attila ügyvéd által képviselt alperes neve (címe) alperes ellen bejegyző végzés hatályon kívül helyezése iránt indított perében a ... Törvényszék 2015. április 8. napján kelt .... számú ítélete ellen a felperesek által 11. sorszámon előterjesztett fellebbezés folytán meghozta a következő

ítéletet:

A másodfokú bíróság az elsőfokú bíróság ítéletét helybenhagyja.

Kötelezi az I-II-III. rendű felpereseket, hogy fizessenek meg az alperesnek egyetemlegesen 15 napon belül 12.700 (tizenkétezer-hétszáz) forint másodfokú eljárásban felmerült perköltséget.

Az ítélet ellen fellebbezésnek helye nincs.

Indokolás

Az elsőfokú bíróság által megállapított tényállás szerint 2014. május 19. napján az alperes taggyűlésén meghozta a 3/2014.(V.19.) számú taggyűlési határozatát, amellyel a taggyűlés egyhangú szavazattal döntött arról, hogy a jövőben a társaság a Ptk. új szabályait alkalmazza.

2014. június 10. napján a II. rendű felperes és a perben nem álló E., mint az alperesi gazdasági társaság tagjai üzletrész ajándékozási szerződést kötöttek a III. rendű felperes megajándékozottal, a tulajdonukat képező 5.250.000 forint névértékű üzletrész tekintetében. Az üzletrész ajándékozási szerződés 4. pontja rögzítette, hogy a megajándékozott az ajándékozók helyébe az átruházott üzletrész tekintetében a szerződés aláírásával egy időben lép, és az ajándékozott üzletrészből eredő minden joga és kötelezettsége átszáll a megajándékozottra. Ugyanezen a napon hasonló tartalommal kötött üzletrész ajándékozási szerződést az I. rendű felperes ajándékozó a III. rendű felperes megajándékozottal.

2014. július 8. napján a III. rendű felperes írásbeli nyilatkozatot címzett az I. és II. rendű felpereshez, amelyben az ajándékozási szerződéstől elállt. 2014. július 11. napján a II. rendű felperes az elállást írásban elfogadta.

A felperesek jogi képviselője 2014. július 14. napján kelt iratával felhívta az alperes ügyvezetőjét arra, hogy a tagváltozást a cégbíróságnak ne jelentse be, az okafogyottá vált.

Az alperes ügyvezetője 2014. szeptember 23. napján tagváltozással összefüggő változásbejegyzési kérelmet terjesztett a ... Törvényszék Cégbírósága elé, kérelméhez mellékelve az üzletrész ajándékozási szerződéseket, egyúttal utalva arra, hogy az alperesi társaság 2014. május 19. napján döntött arról, hogy az új Ptk. hatálya alá helyezkedik. Kérelméhez csatolta az elállásra vonatkozó okiratot is, jelezve, hogy álláspontja szerint az elállásra vonatkozóan megtett nyilatkozatok a szerződések alakiságára vonatkozó szabályok megsértése miatt joghatás kiváltására alkalmatlanok.

A ... Törvényszék Cégbírósága a Cg..../44. számú, 2014. október 3. napján kelt végzésével a társaságot hiánypótlásra hívta fel. E körben utalt arra, hogy a gazdasági társaság létesítő okirata az üzletrész kívül álló személyre történő átruházásához a taggyűlés (társaság) hozzájárulását írja elő, amelyet a bejegyzési kérelemhez mellékelni kell. Egyúttal felhívta a társaság figyelmét arra, hogy az új Ptk. hatályba lépésével összefüggő rendelkezések figyelembevételével a Ptké.12.§ (1) bekezdése szerint a társaság nem csupán az új Ptk. hatálybalépését követő első létesítő okirat módosítással egyidejűleg köteles az új Ptk. rendelkezésével összhangban álló továbbműködésről dönteni, hanem ezen legfőbb szervi határozatát a cégbírósághoz is köteles benyújtani.

Mindezek után a ... Törvényszék Cégbírósága a 2014. november 13. napján kelt Cg..../51. számú végzésével a cég 40. sorszámú változásbejegyzési kérelme alapján a változások bejegyzését elrendelte, a tagváltozás időpontjaként 2014. június 10. napját tüntetve fel. A változásbejegyző végzés indokolása szerint a társaságnak az új Ptk. hatálya alá helyezkedése azzal a következménnyel járt, hogy a létesítő okirat eltérő rendelkezése hiányában az új Ptk. rendelkezései az irányadóak, így a Ptk.3:167.§-a is, amely szerint, ha a társaság az átruházási szándék bejelentésétől számított 30 napon belül nem nyilatkozik, a beleegyezést megadottnak kell tekinteni.

A felperesek keresetükben a ... Törvényszék Cg..../51. számú bejegyző végzése hatályon kívül helyezését kérték. Hivatkoztak arra, hogy a cégbíróság 44. számú végzésének tartalma ellentétes az 51. számú bejegyző végzéssel. A hiánypótló végzésben feltüntetett hiányokat a társaság nem pótolta, ezért a kérelmet a cégbíróságnak el kellett volna utasítani. Utaltak arra, hogy a társaság még nem áll az új Ptk. hatálya alatt, mivel a gazdasági társaság a hiánypótlási felhívásnak megfelelően az új polgári jogi szabályozásnak megfelelő társasági szerződését nem nyújtotta be, és emiatt a tagváltozás bejegyzéséhez szükséges taggyűlési hozzájárulás sem mellőzhető.

Az alperes a kereset elutasítását kérte.

Az elsőfokú bíróság a keresetet elutasította és kötelezte az I-II-III. rendű felpereseket, hogy fizessenek meg az alperesnek 10.000 forint elsőfokú eljárásban felmerült perköltséget.

Döntése indokolásában az elsőfokú bíróság utalt a Ptké.12.§ (2) bekezdés a) pontjára, amely kimondja, hogy a gazdasági társaságnak az új Ptk. rendelkezéseit az új Ptk. rendelkezéseivel összhangban álló továbbműködésről szóló döntés időpontjától kell alkalmazni. Ez az időpont az alperesi gazdasági társaság tekintetében 2014. május 19. napja volt, ekként vonatkozik az alperesre a Ptk.3:167.§ (6) bekezdése, amely szerint, ha a társaság az átruházási szándék bejelentésétől számított 30 napon belül nem nyilatkozik a beleegyezést megadottnak kell tekinteni. Hivatkozott a törvényszék arra is, hogy a Ptk.3:169.§ (2) bekezdése értelmében az üzletrész átruházása folytán bekövetkezett tagváltozás a társasággal szemben, annak bejelentésétől hatályos. Mindezekből következően megállapította, hogy az alperesi ügyvezető, bár késedelmesen, de jogszerűen nyújtotta be a tagváltozás bejegyzése iránti kérelmet, s annak elbírálása körében nem volt releváns, hogy időközben a III. rendű felperes elállási szándékát bejelentette, a cégbíróság ugyanis a változásbejegyzéssel kapcsolatos kérelmet és az ahhoz mellékelt okiratokat köteles vizsgálni. Az alperesi gazdasági társaságban fennálló tagsági viszony vitatása a cégeljárás kereteit meghaladja.

Az ítélet ellen, annak megváltoztatása és a kereset teljesítése érdekében a felperesek terjesztettek elő fellebbezést. Hivatkoztak arra, hogy az elsőfokú bíróság tévesen alkalmazta a Ptké. rendelkezéseit, figyelmen kívül hagyta a Ptké.12.§ (3) bekezdését. Előadták azt is, hogy az alperes társasági szerződése nem csak általános hivatkozásként utal a Gt. rendelkezései, hanem részletszabályaiban - főleg, de nem kizárólagosan - a jelen perben is lényeges kérdésnek minősülő üzletrész átruházási szabályaiban is. Erre figyelemmel tartalmazott a cégbíróság 44. sorszámú hiánypótló végzése is felhívást, hogy a társasági szerződés módosításáról szóló taggyűlési határozat mellett a módosított és  egységes szerkezetű társasági szerződés is csatolandó a bejegyzési kérelemhez. Ennek elmaradása esetén az elsőfokú bíróságnak a kérelmet el kellett volna utasítania. Hivatkoztak arra is, hogy az ügyvezetés már a tagváltozás bejegyzésére irányuló kérelem benyújtását megelőzően értesült arról, hogy a felek a tagváltozás cégbírósági bejegyzését nem kérik. Az ügyvezetés által előterjesztett kérelmet tehát az érintettek által nem kívánt változás volt.

A másodfokú eljárásban szóban pontosított fellebbezési kérelmükben a felperesek a fellebbezési kérelem harmadik indokaként azt jelölték meg, hogy az új Ptk. szabályai nem alkalmazhatók, mert a társaság tagjai döntöttek ugyan az új Ptk. hatálya alá helyezkedésről, azonban nem hozták meg az ezzel összefüggő szerződésmódosításról szóló határozatot.

Az alperes az elsőfokú bíróság ítéletének helybenhagyását kérte, annak helyes indokaira tekintettel.

A fellebbezés nem megalapozott.

Az elsőfokú bíróság a rendelkezésre álló bizonyítékok alapján a tényállást helyesen állapította meg, azt a másodfokú bíróság is elfogadta ítélkezése alapjául.

A helyes tényállásból helytálló jogi következtetések levonásával hozta meg az elsőfokú bíróság érdemi döntését is. 

A fellebbezéssel összefüggésben a másodfokú bíróság a következőkre utal:

A Ctv.65.§ (1) bekezdése szerint a kérelemnek helyt adó cégbejegyzési (változásbejegyzési) végzés ellen fellebbezésnek nincs helye. A végzés vagy az annak meghozatala alapjául szolgáló iratok jogszabályba ütközése miatt az ügyész, valamint az, akire a végzés rendelkezést tartalmaz - a rendelkezés őt érintő részére vonatkozóan - pert indíthat a cég ellen a végzés hatályon kívül helyezése iránt, a cég székhelye szerint illetékes törvényszék előtt. A (3) bekezdés szerint a keresetlevélben, illetve az eljárás során csak olyan jogszabálysértésre lehet hivatkozni, amelyet a cégbejegyzési (változásbejegyzési) eljárásban a cégbíróságnak észlelnie kellett volna.

A Ctv.46. § (1) bekezdése határozza meg a bejegyzési eljárás kereteit. Az 5. § (1) bekezdésére tekintettel ez érvényes a változásbejegyzési eljárásra is: a cégbíróság a kérelem érkezését követően, legkésőbb nyolc munkanapon belül megvizsgálja, hogy azok az adatok, amelyeknek bejegyzését az adott cégformára vonatkozóan e törvény előírja (24-25. § és 27-29. §), illetve a létesítő okirat, valamint a bejegyzési kérelem alapjául szolgáló, az 1-2. számú mellékletben felsorolt, kötelezően, illetve szükség szerint csatolandó egyéb okiratok megfelelnek-e a jogszabályok rendelkezéseinek. A cégbíróság elektronikusan, számítógépes program útján ellenőrzi továbbá, hogy a cégjegyzék nem tartalmaz-e a cég tagjai, vezető tisztségviselői, illetve cégvezetői vonatkozásában e törvény szerinti eltiltási bejegyzést. 

Az üzletrész ajándékozási szerződést a szerződő felek a 2013. évi V. törvény  (Ptk.) hatálybalépését (2014. március 15.) követően kötötték meg, erre tekintettel a Ptk. rendelkezései az ajándékozási szerződésre irányadóak.

A Ptk. 3:168.§ (1) bekezdése szerint az üzletrész átruházását írásba kell foglalni. Az üzletrész átruházása a társasági szerződés módosítását nem igényli.

A Ptk.6:6.§ (1) bekezdése szerint, ha jogszabály vagy a felek megállapodása a jognyilatkozatra meghatározott alapot rendel, a jognyilatkozat ebben az alakban érvényes.
A (2) bekezdés szerint, ha a jognyilatkozat meghatározott alakban tehető meg érvényesen, a jognyilatkozat módosítása, megerősítése, visszavonása, megtámadása, valamint a jognyilatkozat alapján létrejött jogviszony módosítása és megszüntetése is a meghatározott alakban érvényes.

A Ptk.6:94.§ (2) bekezdés szerint a szerződésnek a kötelező alakiság mellőzésével történt módosítása, megszüntetése vagy felbontása is érvényes, ha az annak megfelelő tényleges állapot a felek egyező akaratából létrejött.

Helyesen hivatkozott a perben az alperes arra, hogy sem jogszabály, sem szerződés a III. rendű alperesnek a felek között létrejött üzletrész ajándékozási szerződéstől való ellásra vonatkozó jogot nem biztosított, erre tekintettel a III. rendű felperesnek a 2014. július 8. napján kelt nyilatkozata a szerződés felbontására vonatkozó írásbeli ajánlatnak minősül. Az írásbeli ajánlatot a II. rendű felperes írásban elfogadta - ez az elfogadó nyilatkozat azonban csak a közös üzletrészből a II. rendű felperest megillető tulajdoni hányadra vonatkozott, az I. rendű felperes tekintetében pedig nincs írásbeli elfogadó nyilatkozat. 

A Ctv.32.§ (2) bekezdése alapján a változásbejegyzési eljárás során csak okirati bizonyítás folytatható le.

A fentiekre tekintettel a cégbíróság eljárása során nem vizsgálhatta, hogy a perben nem álló tag, valamint az I. rendű felperes az üzletrész ajándékozási szerződés felbontására vonatkozó III. rendű felperestől származó ajánlatot elfogadta-e, azaz a Ptk. 6:94.§ (2) bekezdése szerint létre jött-e a felek akaratának megfelelő tényleges helyzet. A kifejtettekre tekintettel a kérelem alapján nem volt olyan jogszabálysértés, amit a cégbíróságnak eljárása során észlelnie kellett volna. 

Hivatkoztak a felperesek arra is, hogy törvénysértő volt a változásbejegyzési végzés arra tekintettel is, hogy az alperesi társaság az új Ptk. szabályainak megfelelően nem módosította a társasági szerződését, ezért a változásbejegyzés iránti kérelmet a cégbíróságnak el kellett volna utasítania.

A változásbejegyzési eljárás tárgyát a változásbejegyzési kérelem határozta meg. A változásbejegyzési kérelem a cégjegyzék 8. rovatára is vonatkozott, erre tekintettel adta ki a hiánypótló végzést az elsőfokú bíróság a társasági szerződés módosítása tekintetében. Ezt a kérelmet utóbb az ügyvezető visszavonta, ezért nem volt tárgya a változásbejegyzési eljárásnak a társasági szerződés módosítása.

A 2013. évi CLXXVII. törvény (Ptké.) 12.§ (1) bekezdése szerint a Ptk. hatálybalépésekor a cégjegyzékbe bejegyzett, valamint a 9.§ (1) bekezdése szerint bejegyzés alatt álló gazdasági társaság a Ptk. hatálybalépését követő első létesítő okirat módosítással egyidejűleg köteles a Ptk. rendelkezéseivel összhangban álló továbbműködésről dönteni, és a legfőbb szervi határozatot a cégbírósághoz benyújtani. 

A társaság erről a kérdésről korábban is dönthet, ez történt meg az alperes 2014. május 19. napján megtartott taggyűlésén anélkül, hogy a társaság egyidejűleg a társasági szerződést is módosította volna. 

A Ptké.12.§ (2) bekezdés a) pontja alapján a Ptk. rendelkezései 2014. május 19-étől, azaz az erről szóló taggyűlési határozat meghozatalától kellett az alperesi gazdasági társaság tekintetében alkalmazni.

A jelen peres eljárásnak nem tárgya annak vizsgálata, hogy az alperes társasági szerződése tartalmaz-e az új Ptk.-val ellentétes szabályokat. Amennyiben igen, a Ctv.72.§ (1) bekezdése alapján ebben a tekintetben törvényességi felügyeleti eljárásnak van helye a törvénysértő állapot megszüntetése érdekében.

A fentiekre tekintettel a másodfokú bíróság az elsőfokú bíróság ítéletét a Pp.253.§ (2) bekezdése alapján helybenhagyta. A sikertelenül fellebbező felperesek a Pp.78.§ (1) bekezdése alapján viselni kötelesek a fellebbezésükre lerótt fellebbezési eljárási illetéket, valamint az alperes másodfokú eljárásban felmerült perköltségét, amelynek mértékét a másodfokú bíróság a 32/2003.(VIII.22.) IM rendelet 3.§ (2), (5) és (6) bekezdése, valamint 4/A.§-a alapján állapította meg.

Pécs, 2015. október 22.

Dr. Zóka Ferenc s.k. a tanács elnöke, Dr. Hrubi Adrienn s.k. előadó bíró, Dr. Kutasi Tünde s.k. bíró