A KÚRIA
mint felülvizsgálati bíróság

Mfv.III.10.031/2014/5.szám

A Kúria a dr. Auer Éva ügyvéd által képviselt felperesnek a főosztályvezető jogtanácsos által képviselt alperes ellen társadalombiztosítási határozat bírósági felülvizsgálata iránt a Fővárosi Közigazgatási és Munkaügyi Bíróságnál 1.M.1182/2013. szám alatt megindított és a Fővárosi Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság 2013. október 2-án kelt 1.M.1182/2013/7. számú jogerős ítéletével befejezett perében a jogerős ítélet ellen a felperes által előterjesztett felülvizsgálati kérelem folytán - tárgyaláson kívül -  meghozta a következő

í t é l e t e t:

A Kúria a Fővárosi és Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság 1.M.1182/2013/7. számú ítéletét hatályában fenntartja. 

A felülvizsgálati eljárás illetékét a magyar állam viseli.

I n d o k o l á s

A Nyugdíjmegállapító Osztály az 1999. január 6. napján kelt határozatával a felperes részére 1999. február 1. napjától szolgálati nyugdíjat állapított meg. Az alperes a 2012. november 7. napján kelt határozatával a felperes szolgálati járandóságának folyósítását 2012. október 1. napjától 2012. december 31-ig szüneteltette. Az Országos Nyugdíjbiztosítási Főigazgatóság Jogorvoslati Főosztálya a 2013. január 22. napján kelt másodfokú határozatával az elsőfokú határozatot helybenhagyta hivatkozva a társadalombiztosítási nyugellátásról szóló 1997. évi LXXXI. törvény (a továbbiakban: Tny.) 83/B. § (1) bekezdés, valamint a korhatár előtti öregségi nyugdíjak megszüntetéséről, a korhatár előtti ellátásról és a szolgálati járandóságról szóló 2011. évi CLXVII. törvény (a továbbiakban: Khetv.) 11. § (1) bekezdés rendelkezéseire. A másodfokú határozatban rögzítésre került, hogy a felperes keresete, jövedelme 2012. szeptember hónapban elérte a Tny. 83/B. §-ban meghatározott keretösszeget, ezért a keretösszeg elérését követő hónap első napjától (2012. október 1.) 2012. december 31-ig a szolgálati járandóság folyósítását szüneteltetni kell. 

A felperes a közigazgatási határozatok megváltoztatása iránt terjesztette elő kereseti kérelmét, kérve annak megállapítását, hogy a szolgálati nyugdíját szüneteltetni nem kell, és a szolgálati nyugdíját teljes összegben - Szja. levonása nélkül - kell folyósítani. Az alperes ellenkérelmében a kereset elutasítását kérte.

A Fővárosi Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság ítéletével a felperes keresetét elutasította. Az ítéleti érvelés szerint a felperes részére megállapított szolgálati nyugdíjat az alperesnek a Khetv. 5. § (2) bekezdése alapján szolgálati járandóságként kellett folyósítania. A Khetv. 11. § (1) bekezdése rendelte alkalmazni a szolgálati járandóságok szüneteltetésére a Tny. 83/B. § (1) és (2) bekezdését és a 83/C. § (1)-(2), valamint (4) bekezdését. A Tny. 83/B. § (1) és (2) bekezdésének helytálló alkalmazásával - mivel a felperes 2012. szeptember 30. napját követő jövedelme meghaladta a 2012. évre irányadó éves keretösszeget - rendelte el alperes a felperes szolgálati járandóságának szüneteltetését. A bíróság a per tárgyává tette a felperes által hivatkozott, az Állampolgári Jogok Országgyűlési Biztosának az Alkotmánybírósághoz benyújtott beadványát, megállapítva, hogy az ombudsmani jelentés a Khetv. 14. §-ára vonatkozik, a 11. § (1) bekezdés alkotmányellenességének felülvizsgálatát az ombudsman nem indítványozta.

A jogerős ítélet ellen a felperes nyújtott be felülvizsgálati kérelmet, kérve az ítélet hatályon kívül helyezését, annak megállapítását, hogy szolgálati nyugdíjra teljes összegben, személyi jövedelemadó levonása nélkül jogosult, és a szolgálati nyugdíjának szüneteltetése jogellenes. Sérelmezte, hogy a bíróság a Khetv. 11. § (1) bekezdésének nem a közigazgatási határozatok meghozatalakor hatályos jogszabály szövegét vette alapul ítélete meghozatala során. Álláspontja szerint a felperesre a Khetv. 1. § c) pontja vonatkozik, amely a Tny. 83/B. § (1) bekezdésében nem szerepel, mint ahogy a Khetv. 5. § (1) bekezdésére való utalás sem. A felperes álláspontja szerint nem szolgálati járandóságban, hanem szolgálati nyugdíjban részesül, mivel a nyugdíjas jogállása és a nyugdíja megszüntetéséről semmiféle határozatot nem kapott. A Khetv. 2. § (5) bekezdése Alaptörvény-ellenes, mert azáltal, hogy „kiiktatta" a hivatkozott jogszabályhely a közigazgatási szerv határozathozatalának kötelezettségét, a jogállamiság elvét sértve megfosztotta a felperest a jogorvoslat lehetőségétől. A felperes álláspontja szerint Alaptörvény-ellenes a részére folyósított nyugdíjat megfelelő indok nélkül elvonni és helyette járadékot folyósítani, valamint a nyugdíjösszegét megvonni, illetve szüneteltetni.

Az alperes felülvizsgálati ellenkérelmében a jogerős ítélet hatályban tartását kérte jogszabálynak való megfelelőségére tekintettel. Nem vitatta, hogy a jogerős ítéletben a bíróság nem az alperesi határozatok  meghozatalakor hatályos szöveget idézte be, azonban álláspontja szerint az alperesi határozatok nem a Tny. 83/C. §-án, hanem a 83/B. §-án alapulnak, így a téves jogszabályi hivatkozás a jogerős ítéletet nem teszi jogszabálysértővé. Az alperes kiemelte, hogy a Khetv. a korhatár előtti öregségi nyugdíjak (ellátások) megszüntetéséről rendelkezett, amelynek 1. § c) pontja határozta meg a korhatár előtti öregségi nyugdíj fogalmát. A Khetv. a korhatár előtti öregségi nyugdíjként vagy - ha ezek feltételei nem állnak fent - korhatár előtti ellátásként vagy szolgálati járandóságként történő továbbfolyósításáról rendelkezett. A felperes (1954. december 31. napja után született) szolgálati nyugdíját szolgálati járandóságként kellett továbbfolyósítani. A Khetv. 11. § a Tny. 83/B. §-t rendeli alkalmazni, amely szerint a keretösszeg elérése esetén az ellátás folyósítását  szüneteltetni kell. A Tny. 83/B. § (1) bekezdés a nyugellátás mellett folytatott keresőtevékenységgel összefüggésben rögzíti az ellátás folyósítása szüneteltetésének eseteit. Hivatkozott az alperes továbbá arra, hogy a bíróságnak a Khetv. és a Tny. vonatkozó rendelkezésének figyelembevételével kellett a döntését meghoznia, annak vizsgálata, hogy a Khetv. egyes rendelkezései megfelelnek-e az Alaptörvény rendelkezéseinek nem tartozik sem az alperes, sem a bíróság feladatkörébe.

A Kúria a felülvizsgálati kérelmet a Pp. 274. § (1) bekezdése alapján tárgyaláson kívül bírálta el.

A felülvizsgálati kérelem nem megalapozott az alábbiak szerint. 

A Kúria mindenekelőtt rögzíti, hogy a társadalombiztosítási határozatok felülvizsgálata iránti perben a bíróság a keresettel érintett körben azt vizsgálja, hogy a felperes korhatár előtti ellátása folyósításának szüneteltetése tárgyában hozott határozatok megfelelnek-e a jogszabályoknak. A Kúria előtti rendkívüli  jogorvoslat, a felülvizsgálat tárgya a jogerős ítélet, melynek során a Kúria a Pp. 275. § (2) bekezdésében meghatározott keretek között arról dönt, hogy a bíróság eljárása, döntése meghozatala során a felülvizsgálati kérelemben felhívott jogszabályoknak megfelelően hozta-e meg határozatát. 

A Khetv. 1. § c) pont cj) alpontja szerint az e törvény alkalmazásában korhatár előtti öregségi nyugdíj az öregségi nyugdíjkorhatárt be nem töltött személynek járó szolgálati nyugdíj. 

A perben nem volt vitatott, hogy a felperes 1999. február 1. napjától szolgálati nyugdíjban részesült.

A Khetv. 1. §  c) pont cj) alpontja értelmében 2012. január 1. napjától a szolgálati nyugdíj korhatár előtti öregségi nyugdíjjá alakult a törvény erejénél fogva, mindenféle alperesi határozat nélkül. 

A Khetv. 5. § (1) bekezdése értelmében 2012. január 1. napjától a felperes szolgálati nyugdíját - mivel a felperes 1955. május 25. napján született - szolgálati járandóságként kellett továbbfolyósítani.

A Khetv. 11. § (1) és (2) bekezdései szerint a korhatár előtti ellátásban vagy szolgálati járandóságban részesülő személy keresőtevékenységére a Tny. 83/B. § (1) és (2) bekezdésének rendelkezéseit megfelelően alkalmazni kell. Az (1) bekezdés alkalmazása során a 2012. június 30-át követően szerzett jövedelem vehető figyelembe, ha a korhatár előtt öregségi nyugdíjat 2008. január 1-jét megelőző kezdőnaptól állapították meg. 

A Kúria e körben mellőzi a munkaügyi bíróság jogerős ítéletéből a Tny. 83/C. §-ra vonatkozó hivatkozást és az ítélet második oldalának 8. bekezdését. Tévedett a munkaügyi bíróság, amikor jogerős ítéletében nem a közigazgatási határozatok meghozatalakor hatályos Khetv. 11. § (1) bekezdés szövegét idézte be, azonban az ítélet indokolásából is kitűnően a bíróság döntését a közigazgatási határozatok alapjául szolgáló Tny. 83/B. § rendelkezésében foglaltakra alapította, így a téves jogszabályi hivatkozás nem minősül olyan jogszabálysértésnek, amely az érdemi döntésre kihatással lenne és amely miatt a Kúriának a jogerős ítéletet hatályon kívül kellett volna helyeznie.

A Khetv. 11. § (1) bekezdése értelmében a korhatár előtti  ellátás és a szolgálati járandóság keresőtevékenység miatti szüneteltetésére a Tny. 83/B. § (1) és (2) bekezdését kell alkalmazni. A Tny. 83/B. § (1) bekezdése határozza meg, hogy a korhatár előtti ellátások, így a szolgálati járandóság folyósítását szüneteltetni kell, ha a korhatár előtti ellátásban részesülő személy a Tbj. 5. § szerinti biztosítási jogviszonyban áll és az általa fizetendő nyugdíjjárulék alapja meghaladja az éves keretösszeget. 

A Tny. 83/B. § (1) bekezdés helyes értelmezése szerint az éves keretösszeg túllépésénél az ellátásban részesülő személy által fizetendő nyugdíjjárulék alapját kell figyelembe venni, függetlenül attól, hogy a nyugdíjjárulék alapját képező jövedelem ténylegesen kifizetésre került-e vagy sem. 

A fentiekre figyelemmel megállapította a Kúria, hogy az alperes nem sértett jogszabályt, amikor arra figyelemmel rendelte el szüneteltetni a felperes korhatár előtti ellátásának folyósítását 2012. október 1. napjától, hogy a fizetett nyugdíjjárulék alapja 2012. szeptember hónapban elérte a 2012. évre irányadó éves keretösszeget. 

A felperes felülvizsgálati kérelmében Alaptörvénybe ütközőnek vélte, hogy a korábban szolgálati nyugdíjként folyósított ellátását megfelelő indok nélkül az alperes elvonta és helyette járadékot folyósított, illetőleg annak folyósítását szüneteltetni kell. 

Az Alkotmánybíróság a 23/2013.(IX.25.) AB határozatában a Khetv. 5. fejezetének a korhatár előtti ellátás és a szolgálati járandóság folyósításának szüneteltetéséről szóló rendelkezései (11-16. §) közül csupán a 14. § (1) és (2) bekezdés Alaptörvény-ellenességét állapította meg és semmisítette meg. A Khetv. 11. § Alaptörvénybe ütközését az Alkotmánybíróság - erre irányuló alkotmányjogi panasz hiányában - nem vizsgálta. A felperes a közigazgatási eljárás során a Khetv. 11. §-ának Alaptörvény-ellenességére nem hivatkozott, a bírósági eljárásban pedig az Alkotmánybírósághoz fordulás iránti kérelmétől elállt. 

Az Alkotmánybíróság a 23/2013.(IX.25.) AB határozatában kimondta: „ennek az új alaptörvényi szándéknak alkotmányos tartópillére az, hogy a korhatár előtti nyugdíjak korábbi rendszere megszűnik és  2012. január 1-je után nyugdíjra főszabályként csak a meghatározott korhatárt elérő személyek jogosultak". A szerzett jogok tekintetében az Alkotmánybíróság leszögezte, hogy a korábbi jogcímen szerzett jogosulti váromány az új juttatás megállapításával nem szűnt meg. 

A felülvizsgálati kérelmében felperes sérelmezte, hogy a közigazgatási szerv nem hozott határozatot arról, hogy a szolgálati nyugdíja szolgálati járandósággá alakult át, így nem volt lehetősége jogorvoslattal élni, amely sérti a jogbiztonság elvét és Alaptörvénybe ütközik. 

A Kúria a Pp. 270. § és a 275. § értelmezése során több eseti döntésében (BH 1996.372, KGD 2000.149) rámutatott, hogy a felülvizsgálati eljárásban nem lehet hivatkozni új jogcímre, illetőleg megjelölni olyan új jogszabálysértést, amelyre a fél a felülvizsgálati eljárást megelőző bírósági eljárásban nem hivatkozott. 

Mindezek alapján a Kúria a jogerős ítéletet a Pp. 275. § (3) bekezdése alapján hatályában fenntartotta. 

Az alperes perköltségigényt nem terjesztett elő, ezért a Kúria a Pp. 78. § (2) bekezdése alkalmazásával e tárgyban mellőzte a határozathozatalt.

A Kúria az elsőfokú bírósági és a felülvizsgálati eljárási illetékről a Tny. 81. §-a alapján döntött.

Budapest, 2014. november 3. 

Dr. Zanathy János s.k. a tanács elnöke, Dr. Farkas Katalin s.k. előadó bíró, Dr. Magyarfalvi Katalin s.k. bíró

A kiadmány hiteléül:

kúriai tisztviselő