A KÚRIA
mint felülvizsgálati bíróság

Kfv.III.37.475/2015/4.szám

A Kúria a dr. Pintér Aurél ügyvéd által képviselt (...) felperesnek a (...) jogtanácsos által képviselt Budapest Főváros Kormányhivatala alperes ellen ingatlan-nyilvántartási ügyben hozott közigazgatási határozat bírósági felülvizsgálata iránt indított perében a Fővárosi Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság 2015. február 26. napján kelt 32.K.33.349/2014/9. számú jogerős ítélete ellen a felperes által 10. sorszám alatt benyújtott felülvizsgálati kérelem folytán az alulírott napon meghozta az alábbi
ítéletet:

A Kúria a Fővárosi Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság 32.K.33.349/2014/9. számú ítéletét hatályában fenntartja.

Kötelezi a Kúria a felperest, hogy 15 nap alatt fizessen meg az alperesnek 30.000.- (harmincezer) forint felülvizsgálati eljárási költséget.

Kötelezi a felperest, hogy fizessen meg az államnak - külön felhívásra - 70.000.- (hetvenezer) forint felülvizsgálati eljárási illetéket.

Az ítélet ellen további felülvizsgálatnak helye nincs.

Indokolás

Egy a felperesi szervezetbe 2013. november 20-án beolvadó Kft. használati joga van bejegyezve a Budapest (...) kerület belterület (...) hrsz-on nyilvántartott, természetben a (...) címen fekvő társasház 1365/10000 részét kitevő 2020 m2 területű teremgarázsának négy gépkocsibeálló helyére, amelyek a társasházi alapító okirathoz tartozó alaprajz szerinti 45, 46, 47. és 48. számon vannak megjelölve, és amely használati jog a jogosultat a beállóhelyekre két társasházi lakás fennállásáig illeti meg. Az említett illetőséggel körülírt teremgarázs tulajdonjogának egésze egy perben nem álló Kft. tulajdonában áll. 

A felperes 2014. április 3-án kérte egyéb ingatlanok mellett a teremgarázsban lévő fent körülírt helyekre használati jogának jogutódlás beolvadás jogcímén való bejegyzését. Az alperes szerve a kérelmet elutasította. Az alperes 2014. június 11-i 30702/1/2014. számú határozatával az elsőfokú határozatot helybenhagyta. Határozatában kifejtett álláspontja szerint a használat joga a jogosult személyéhez kötődő dologi jogi jogosultság, ami jogutódlással nem szállhat át, bejegyzéséhez a tulajdonos és a jogutód szerződése szükséges majd. Megjegyezte, hogy ez a felperes mint kötelmi jogosult parkolási jogát nem érinti. 

A felperes keresetében a határozat megváltoztatását és jogutódlás folytán használati jogának bejegyzését kérte. Előadta, hogy olyan dologi jogi jellegű joga szűnne meg, melyet jogelődje fizetett, és jogelődje megszűnése miatt sérülne az ingatlan-nyilvántartás közhitelessége is.

Az alperes álláspontja ezzel szemben az volt, hogy a használati jog, melyet személyesen lehet gyakorolni, csak a jogi személy fennállásáig illetheti meg a jogosultat. Jelen esetben a jogosultként bejegyzett jogi személy megszűnt, így megszűnt a használati jog is. 

A Fővárosi Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság a keresetet elutasította. Indokolása szerint a használat joga nem forgalomképes, nem örökölhető, jogutódra nem szállhat át, mert azt csak a jogosult személyesen gyakorolhatja. Jelen ügyben a megszűnéssel a személyes joggyakorlás lehetősége megszűnt. 

A felperes felülvizsgálati kérelmében az ítélet hatályon kívül helyezését és az alperes határozatának megváltoztatásával használati jogának jogutódlás címen való ingatlan-nyilvántartási bejegyzését kérte. Előadta, hogy joga nem átruházással, hanem jogutódlással keletkezett, a dolgot ő a jogi személlyé alapító okiratában foglaltak szerint használja, a használati joghoz nem átengedéssel, hanem jogszabály erejénél fogva jutott, ezért nem volna akadálya a használati jog javára való ingatlan-nyilvántartási bejegyzésének. A használati jog jogosultja személyében álláspontja szerint változás nem történt, mert a jogi személynek mind a beolvadó szervezetnek, mind a felperesnek ugyanaz a természetes személy a tulajdonosa. Jogszabálysértésként a Ptk. 3:44. § (1), 5:147. § (5) bekezdését, 148. §-át, 154. §-ának (1) bekezdését, 159. §-át, az ingatlan-nyilvántartásról szóló 1997. évi CXLI. törvény (a továbbiakban: Inytv.) 44. §-át jelölte meg.

Az alperes felülvizsgálati ellenkérelmében a jogerős ítélet hatályában fenntartását kérte.

A felülvizsgálati kérelem nem alapos.

A Kúriának arról kellett dönteni, hogy egy megszűnt szervezet ingatlan-nyilvántartásba bejegyzett használati joga bejegyezhető-e egy olyan más szervezet javára, amelybe az előbbi szervezet megszűnésekor beolvadt. 

A felperes felülvizsgálati kérelmében jogszabálysértésként említett Inytv. 44. §-a a beadványok intézése körében az elintézésnél alkalmazandó jogot adja meg, továbbá szabályozza az elintézés sorrendjét is. A felek között ugyanakkor nem volt vitás, hogy az ügyben az alperesnek az új Ptk. szabályait kellett alkalmazni, és az elintézés sorrendjével kapcsolatban sem merült fel a felek között vita. Ebből következik, hogy e jogszabályhelyet az alperes határozatában nem sértette meg. 

Az új Ptk. 5:159. §-ának (1) bekezdése értelmében a használat jogánál fogva a jogosult a dolgot a saját, valamint vele együtt élő családtagjai szükségleteit meg nem haladó mértékben használhatja és hasznait szedheti. Jogi személy a használat jogánál fogva a dolgot a létesítő okiratában meghatározott céljával és tevékenységével összhangban használhatja és szedheti annak hasznait. A használat jogának gyakorlása másnak nem engedhető át. E szakasz (2) bekezdése értelmében a használatra egyebekben a haszonélvezet szabályait kell alkalmazni. A Ptk. 5:159. § (1) bekezdésének utolsó mondatából az következik, hogy a használat joga olyan a jogosult személyéhez kapcsolódó jogosultság, amelynek gyakorlására csak magának a használatra jogosultnak van lehetősége. A Kúria álláspontja szerint abból, hogy a használat jogának gyakorlása másnak nem engedhető át, az következik, hogy jóllehet a használatra az 5:159. § (2) bekezdése szerint  egyebekben a haszonélvezet szabályait kell alkalmazni, a használat joga a Ptk. 5:154. § (1) bekezdésében írt szabályozástól eltérően a jogi személy jogutóddal való megszűnésekor nem folytatható. Következik mindez abból, hogy a jogosult a használat jogának gyakorlását nem engedheti át, nem biztosíthatja sem ingyenesen, sem visszterhesen a használat lehetőségét más jogalanyoknak, mert ez a használat jogának átengedését jelentené. 

A kifejtett indokokból következik, hogy az alperes nem sértette meg a felperes felülvizsgálati kérelmében a jogszabálysértés alapjaként említett egyéb jogszabályhelyeket sem. Minthogy az ingatlan-nyilvántartási jog bejegyzésének törvényi akadálya van, helytállóan állapította meg a Fővárosi Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság, hogy a felperes jogszabálysértést kifogásoló keresete alaptalan.

Ezért a Kúria a jogerős ítéletet a Pp. 275. § (3) bekezdése alapján hatályában fenntartotta.

A felperes a Pp 78. §-a alapján köteles megfizetni az alperes Pp. 79. § szerint felszámítható felülvizsgálati eljárási költségeit. 

Az illeték megfizetésére kötelező rendelkezés az illetékekről szóló 1990. évi XCIII. törvény 50. § (1) bekezdésén alapszik.

Budapest, 2015. szeptember 1.

Dr. Kárpáti Zoltán s.k. a tanács elnöke, Dr. Kovács Ákos s.k. előadó bíró, Dr. Fekete Ildikó s.k. bíró

A kiadmány hiteléül:

tisztviselő