A Kúria
mint felülvizsgálati bíróság
ítélete

Az ügy száma: 	Pfv.IV.20.216/2016/3.

A tanács tagjai: 
Dr. Baka András a tanács elnöke, 
Böszörményiné dr. Kovács Katalin előadó bíró, 
Dr. Pataki Árpád bíró
A felperes: 
Emberi Erőforrások Minisztériuma
A felperes képviselője: 
Buczkó Ügyvédi Iroda (ügyintéző: dr. Buczkó Péter ügyvéd)
Az alperesek:  
I. rendű
II. rendű
Az alperesek képviselője: 
.. jogtanácsos
A per tárgya: 	
sajtó-helyreigazítás
A felülvizsgálati kérelmet benyújtó fél: 
felperes 
A másodfokú bíróság neve és a jogerős határozat száma: 
Fővárosi Ítélőtábla 	2.Pf.20.389/2015/3/II.
Az elsőfokú bíróság neve és a határozat száma: 
Fővárosi Törvényszék 22.P.20.062/2015/2.

Rendelkező rész 

A Kúria a jogerős ítéletet hatályában fenntartja. 

Kötelezi a felperest, hogy 15 napon belül fizessen meg az alperesek részére 10.000 (tízezer) forint felülvizsgálati eljárási költséget.

A le nem rótt 70.000 (hetvenezer) forint felülvizsgálati eljárási illetéket az állam viseli.
Az ítélet ellen felülvizsgálatnak nincs helye.
Indokolás
A felülvizsgálat alapjául szolgáló tényállás
[1]	Az I. rendű alperes által szerkesztett .. című napilapban és a II. rendű alperes által szerkesztett .. internetes hírportálon ..-án .. írásaként jelent meg a „.." című cikke, amely a nyíregyházi Huszár-telepi iskola működtetésével kapcsolatos bírósági ítélet és a köznevelési törvény ezt követő módosítása okán foglalkozott a szegregációval.

[2]	A felperes december 19-én helyreigazítás iránti kérelmet juttatott el az alperesekhez.

Az alperesek a kérelemnek nem tettek eleget.
A kereseti kérelem és az alperesek védekezése
[3]	A felperes 2015. január 8-én benyújtott keresetében helyreigazítás közzétételére kérte kötelezni az alpereseket.

	Az alperesek érdemi ellenkérelmükben a kereset elutasítását kérték.
Az első- és másodfokú ítélet
[4]	Az elsőfokú bíróság ítéletével a felperes keresetét elutasította. A sajtószabadságról és a médiatartalmak alapvető szabályairól szóló 2010. évi CIV. törvény (Smtv.) 12. §-a, a Pp. 342. és 343. §-a, továbbá a Legfelsőbb Bíróság Polgári Kollégiuma 12. számú állásfoglalása alapján kifejtette, hogy a széles körű társadalmi érdeklődést kiváltó ügyben az írás - annak egészét tekintve - arra kívánta felhívni a figyelmet, hogy a bíróság megítélése szerint a felperes szegregációs gyakorlatot engedett, majd az ítélet után jogszabály módosítást kezdeményezett annak érdekében, hogy korábbi gyakorlatát ne érje kritika. Ez nem tekinthető a tényleges helyzetre vonatkozó állításnak, hanem a szerző véleményének közlése. Az elsőfokú bíróság hivatkozott az Alkotmánybíróság 36/1994.(VI.24.) AB sz. határozatában foglaltakra.

[5]	A felperes fellebbezése folytán eljárt másodfokú bíróság ítéletével az elsőfokú bíróság ítéletét helybenhagyta. Kötelezte a felperest, hogy 15 napon belül fizessen meg az I. rendű alperes által szerkesztett napilapot kiadó, valamint a II. rendű alperes által szerkesztett honlapot üzemeltető .. részére 15.000 forint fellebbezési költséget. A le nem rótt 48.000 forint fellebbezési illetékről úgy rendelkezett, hogy az az állam terhén marad. 

[6]	Az Alaptörvény IX. cikk (1) és (2) bekezdése, valamint az Alkotmánybíróság 36/1994.(VI. 24.) AB sz. határozata alapján kifejtette, hogy a közügyekre vonatkozó túlzó, felfokozott vélemények is alkotmányos védelmet élveznek akkor is, ha esetleg értéktelenek, érzelmeken alapulnak vagy hamis tartalmúak. Az elsőfokú bíróság helytállóan jutott arra a következtetésre, hogy a sérelmezett kijelentések a véleménynyilvánítás határain belül maradtak. A felperes által képviselt politikával szemben fogalmaztak meg véleményt, amelyet a felperes köteles eltűrni.
A felülvizsgálati kérelem és ellenkérelem 
[7]	A jogerős ítélet ellen a felperes nyújtott be felülvizsgálati kérelmet, amelyben elsődlegesen annak az elsőfokú ítéletre is kiterjedő hatályon kívül helyezését és a keresetnek helyt adó döntés hozatalát kérte, másodlagosan az elsőfokú bíróság új eljárásra és új határozat hozatalára utasítását indítványozta.

[8]	Álláspontja szerint a jogerős ítélet sérti az Smtv. 12. § (1) bekezdését, a Pp. 3. § (3) bekezdését, a 164. § (1) bekezdését, a 206. § (1) bekezdését és a Pp. 221. § (1) bekezdésében foglaltakat. Érvelése szerint a helyreigazítási kérelemben kifogásolt közlések valótlan tényállítások, illetve a valóságot hamis színben feltüntető közlések. Hivatkozott a felperes arra, hogy az elsőfokú bíróság is elismerte, hogy a kifejezések önmagukban tényállításnak látszanak és a másodfokú bíróság is egyetértett azzal, hogy tényállításnak tekintendők. Tévesen alkalmazták az eljárt bíróságok a PK 12. számú állásfoglalást és tévesen minősítették a szövegkörnyezetre hivatkozással véleménynyilvánításnak a közléseket. Előadta, hogy a tény az objektív valóság tudati visszatükröződése, amely igazolható, míg a vélemény nem bizonyítható. A felperes álláspontja szerint az alperesek a véleménynyilvánítási alapjog felelős gyakorlásából adódó gondosságot elmulasztották. A felperes negatív minősítése érdekében önkényes, valótlan és sértő tényállításokat közöltek. Figyelmen kívül hagyták az eljáró bíróságok az Alkotmánybíróság 7/2014. (III.7.) sz. AB határozatát. Az Alkotmánybíróság álláspontja szerint a véleménynyilvánítás szabadsága nem terjed ki a valótlan tények közlésére. 

[9]	Megalapozatlannak tartotta azt a hivatkozást, hogy a kifogásolt közlések nem minősülnek a valóság hamis színben való feltüntetésének. Előadta, hogy egy iskolai működéssel kapcsolatban született jogerős bírósági döntést követően, a működéssel kapcsolatos jogszerű megoldási módok keresése nem állítható be a faji elkülönítés és a rasszizmus támogatásaként, legalizálásaként.

[10]	Kifogásolta, hogy a másodfokú bíróság figyelmen kívül hagyta azt, hogy a Kúria felülbírálta a jogerős döntést és megállapította: nem történt szegregáció a ..-telepi általános iskolában. Ez a jogvita szempontjából olyan lényeges körülmény, amit köztudomású tényként figyelembe kellett volna venni. Ennek mellőzését nem indokolta a másodfokú bíróság.

[11]	Felülvizsgálati ellenkérelmükben az alperesek a jogerős ítélet hatályában való fenntartását kérték.
A Kúria döntése és jogi indokai
[12]	A felülvizsgálati kérelem az alábbiak szerint megalapozatlan.

[13]	A felperes felülvizsgálati kérelmében a jogerős ítélet jogszabálysértő voltát eljárási és anyagi jogszabálysértésre hivatkozással állította.

[14]	Az Smtv. 12. § (1) bekezdése értelmében ha valakiről bármely médiatartalomban valótlan tényt állítanak, híresztelnek vagy vele kapcsolatban való tényeket hamis színben tüntetnek fel, követelheti olyan helyreigazító közlemény közzétételét, amelyből kitűnik, hogy a közlés mely tényállítása valótlan, illetve megalapozatlan, mely tényeket tüntet fel hamis színben és ehhez képest melyek a való tények.

[15]	A sajtó-helyreigazítás iráni igény elbírálásának egyes kérdéseivel foglalkozik a Legfelsőbb Bíróság PK 12. számú állásfoglalása, amely kimondja, hogy a sajtóközleményt a maga egészében kell vizsgálni. A kifogásolt közléseket, kifejezéseket nem formális megjelenésük, hanem valóságos tartalmuk szerint kell figyelembe venni, a sajtóközlemény egymással összetartozó részeit összefüggésükben kell értékelni, és az rétékelésnél tekintettel kell lenni a társadalmilag kialakult közfelfogásra is. Az állásfoglalás hangsúlyozza, hogy véleménynyilvánítás, értékelés, bírálat, valamint a társadalmi, politikai, tudományos, művészeti vita önmagában nem lehet sajtó-helyreigazítás alapja.

[16]	A jogerős ítélet a fenti szempontok szem előtt tartásával, az Alkotmánybíróság 36/1994.(VI.24.) AB sz. határozatának megfelelő értelmezésével, helyesen ítélte meg a per tárgyát képező sajtóközleményt, helytállóan jutott arra a megállapításra, hogy adott esetben a sajtó véleményt közölt, amelynek helyreigazítására nincs jogi lehetőség.

[17]	A felperes keresetében azt kifogásolta, hogy az alperesek által közzétett írás szerint a kormány törvényesíti, legalizálja a faji elkülönítést, szegregációt, és a törvénymódosítás alapján a miniszter fogja eldönteni, mikor alkalmazható faji elkülönítés.
A cikk a .. ..telepi iskola működtetésével kapcsolatban a cigány gyerekek jogellenes elkülönítése miatt indított perben született jogerős ítélettel és a köznevelési törvénynek azt követő módosításával foglalkozott. Egy közhatalmi aktus motívációját, célját elemezte, és erről fogalmazta meg álláspontját, ami véleménynek, bírálatnak minősül, tehát helyreigazításra nem ad alapot. Így az írás tartalmának helyes vagy téves volta az eljárásban nem volt vizsgálható. Miután véleményről, értékítéletről van szó, nem tényállításról, ezért a döntés nem ellentétes az Alkotmánybíróság 7/2014.(III.7.) AB sz. határozatában kifejtett állásponttal, amely szerint a hamis tények nem állnak alkotmányos védelem alatt.
A cikk a Kúria döntésének meghozatala előtt jelent meg, ezért az írás erre az ítéletre nem lehetett figyelemmel.

[18]	A Pp. 275. § (3) és (4) bekezdése alapján eljárási szabálysértés abban az esetben eredményezi a jogerős ítélet hatályon kívül helyezését, amennyiben az az ügy érdemi elbírálására lényeges kihatással volt.

[19]	Adott ügyben az eljáró bíróságok sem a Pp. 3. § (3) és a Pp. 164. § (1) bekezdésében a bizonyításra és az azzal kapcsolatos tájékoztatásra vonatkozó szabályokat nem sértették meg, mivel a fentiekből kitűnően véleménynek minősülő közlések esetében bizonyításnak nem is volt helye. Az ítélőtábla a perben rendelkezésre álló adatok Pp. 206. § (1) bekezdése szerinti mérlegelésével hozta meg döntését, amelyet a Pp. 221. § (1) bekezdésének megfelelően megindokolt. Tehát a jogerős ítélet hatályon kívül helyezésére alapot adó eljárási szabálysértés nem történt. 

[20]	A fentiekre tekintettel a Kúria a jogerős ítéletet a Pp. 275. § (3) bekezdésének megfelelően hatályában fenntartotta.
Az alkalmazott jogszabályok és az alkalmazott joggyakorlat
[21]	A 2010. évi CIV. törvény 12. § (1) bekezdése, Pp. 3. § (3) bekezdése, 164. § (1) bekezdése, 206. § (1) bekezdése és a Pp. 221. § (1) bekezdése
Záró rész
[22]	A Kúria a Pp. 78. § (1) bekezdése, valamint a 32/2003.(VIII.22.) IM rendelet 3. § (3) és (5) bekezdése szerint kötelezte a felperest az alperesek felülvizsgálati eljárási költségének megfizetésére.

[23]	A 6/1986.(VI.26.) IM rendelet 14. §-a alapján a le nem rótt felülvizsgálati eljárási illetéket az állam viseli. 

[24]	A Kúria a felperes felülvizsgálati kérelmét a felperes kérelmére a Pp. 274. § (1) bekezdése alapján tárgyaláson bírálta el.
Budapest, 2016. április 6.

dr. Baka András s.k. a tanács elnöke, Böszörményiné dr. Kovács Katalin                                                              s.k. előadó bíró, dr. Pataki Árpád s.k. bíró

                                    					 A kiadmány hiteléül:
AM
                                         					             írnok