DEBRECENI KÖZIGAZGATÁSI ÉS 
MUNKAÜGYI BÍRÓSÁG
10.K.30.976/2014/18.

 A ... Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság a  Dr. Jobbágy Ügyvédi Iroda  (eljáró ügyvéd: Dr. Jobbágy Krisztina)  által képviselt   felperesnek   -  jogtanácsos által képviselt Miniszterelnökséget vezető Miniszter alperes  ellen  mezőgazdasági támogatás tárgyában hozott  közigazgatási határozat bírósági felülvizsgálata   iránt indított perében meghozta az alábbi

í t é l e t e t :

A bíróság  a  felperes keresetét elutasítja.

A bíróság  felhívja a  felperest, hogy fizessen meg az állam javára az  állami adóhatóság felhívásában megjelölt módon és számlára 30.000.- (Harmincezer) forint le nem rótt illetéket.

A bíróság  kötelezi a  felperest, hogy 15 napon belül fizessen meg az alperes  részére 25.400.- (Huszonötezer-négyszáz) forint perköltséget.

Az ítélet ellen nincs helye fellebbezésnek

I n d o k o l á s :
 
A  felperes 2008. június 02. napján növénytermesztés korszerűsítése iránt támogatási kérelmet terjesztett elő, a T. település ... hrsz.-ú ingatlant jelölte meg a megvalósítás helyeként. A támogatási kérelem létesítmény betétlapján feltüntette a terményszárítót   (létesítménytípus kódja: A) a terménytisztítót  (a létesítménytípus kódja: B),  a S. fogadógaratot (a létesítménytípus kódja: D), a S.(2) tranzittárolót  (a létesítménytípus kódja: G) és a minőség-ellenőrző vezérlőépületet (a létesítménytípus kódja: I).   Ezekre a létesítményekre a célterületet 1-ben jelölte meg.

A ... Igazgatósága 2008. július 30. napján kelt végzésével a hiányok pótlására hívta fel a  felperest közölve, hogy a beadott kérelemben feltüntetett adatokból és a csatolt betétlapokból egyértelműen nem derül kis, hogy új létesítményt, vagy felújítást kíván megvalósítani, a kérelem vizsgálatakor ellentmondást tapasztalt a hatóság az építés jellegénél.  A felperes a hiánypótlási felhívásra közölte, hogy a támogatási kérelemben szereplő összes létesítmény (szárító, tisztító, fogadó garat, tranzittároló) teljes egészében zöldmezős új beruházás lesz, hiszen jelenleg a telephelyen nincs szárítótelep. Ez azért nem derül ki a géplistából, mert a szárító- és a tisztítóberendezések beszerzéséhez nem kívánnak támogatást igénybe venni. 

Az ... Igazgatósága 2008. augusztus 07. napján kelt levelében tájékoztatta a felperest, hogy amennyiben a levélben foglaltak alapján úgy ítéli meg, hogy kérelmében tévesen adta meg valamely létesítmény vonatkozásában a célterületet, azt helyesbítheti. Közölte, hogy szárítók, tisztítók esetében létesítési célterületnek minősül a teljesen új szárítón, tisztítón kívül az is, amikor a már meglévő terményszárító, tisztító betonlapjára építi az ügyfél az új terményszárítót, tisztítót, ha  egyúttal a felépítmény szerkezeti elemeinek teljes lecserélése is megvalósul, vagyis a szárító, vagy tisztító szerkezeti elmei lebontásra kerülnek és az nem került az új létesítménynél felhasználásra. Közölte, hogy szárítók, tisztítók esetében felújítási célterületnek minősül különösen, ha a már meglévő szárítót  (tisztítót adapterrel, burkolattal, stb.) látják el, annak érdekében, hogy a levegővédelmi előírásoknak stb. megfeleljen, tehát a szárítóalaptest, illetve tisztító a felújítás során megőrzi eredeti technológiai funkcióját. Ezen esetben a felújítást, csak a szárító hő- és légtechnikai rendszerének a módosítására, szükség szerinti átépítésére terjed ki, illetve az eredeti berendezéshez szorosan kapcsolódó technológiai elemekkel egészül ki  (pld. szárítóhoz új serleges felvonó építése, tisztítóhoz új porleválasztó hozzáépítése), de az alapgép szerkezeti elemei változatlanok.  Közölte, hogy a többi létesítmény esetén mit tekintenek létesítési célterületnek, illetve felújítási célterületnek. Közölte, hogy felújítási célterületen a 23/2007. FVM rendelet 25. § (1) bekezdése alapján nem adható támogatás az adott létesítményre, amennyiben a beruházást a támogatási kérelem befogadása előtt kezdte meg, a létesítési és felújítási célterületekre vonatkozóan a 35/2008. FVM rendelet 3. §-ában foglalt feltételeknek kell teljesülnie és a felújítási célterületen a támogatási összeg számításakor a 35/2008. FVM rendelet 3. sz. mellékletében meghatározott felső korlátot veszik figyelembe.

Ezen levelet a  felperes 2008. augusztus 26-án vette kézhez, a  felperes a célterületet    -  melyet a támogatási kérelemben 1-ben jelölt meg -    nem módosította.

Az ... Igazgatósága ... iratazonosítójú határozatában a 35/2008. FVM rendelet alapján az EMVA-ból  a növénytermesztés létesítményeinek korszerűsítése jogcímre benyújtott  felperesi támogatási kérelmének helyt adott. 
A  felperes 2012. május 31. napján postára adottan kifizetési kérelmet terjesztett elő az igényelt támogatás 16.419.471.- Ft-ban határozva meg.

Az ... Igazgatósága 2012. június 19. napján kelt végzésével többek között kérte, hogy csatolja a  felperes a minőség-ellenőrző vezérlőépület (L5 létesítmény) jogerős építési engedélyének másolatát, vagy az építésügyi hatóság igazolását arról, hogy a beruházás nem építési engedély köteles, és mivel a 320/2010. Korm. rendelet  13. § (2) bekezdése alapján a terményszárító és tisztító technológiai egység, ezért kérte a Magyar Kereskedelmi Engedélyezési Hivatal  területileg illetékes  Mérésügyi és Biztonsági Hatósága, mint építésügyi hatóság által kiállított építési engedély másolatát az L1, L2, L3 és L4 létesítményekre. Kérte a jogerős használatbavételi engedélyt  a 23/2007. FVM rendelet 3. §  32. pontja és 30/A. § b) pontja alapján.  
2012. július  27. napján a  felperes egyrészt módosított kifizetési kérelmet terjesztett elő, másrészt pedig közölte, hogy a beruházás nem építési engedélyköteles tevékenység és nem használatbavételi engedélyköteles tevékenység, mellékelten megküldte a ... Megyei Kormányhivatal ... Mérésügyi és Műszaki Biztonsági Hatósága által kiadott igazolást arról, hogy a szárító, tisztító, tranzittartály és fogadógarat  (L1, L2, L3, L4) építési munkálatai nem engedélyköteles tevékenységek, továbbá T. település  város jegyzője igazolását arról, mely szerint a minőség-ellenőrző vezérlőépület (L5) kialakítása sem engedélyköteles.   Leveléhez mellékelte a felperesnek 2012. július 12. napján írt megkeresését a ... Mérésügyi és Műszaki Biztonsági Hatósága részére, melyben közölte a  felperes, hogy a T. település  ... hrsz.-ú állattartó telepen a meglévő terményszárító és tisztító technológiai felújítását végezte, mely a hatóság előzetes tájékoztatása szerint a  felperes  által végzett felújítási munkálatok tekintetében nem építési engedélyköteles. Kérte a hatóságot, igazolja, hogy a meglévő terményszárító felújítása kapcsán az alább felsorolt építési munkálatokkal megvalósításra kerülő fejlesztés nem építési engedélyköteles tevékenység. 
Az elvégzett munkálatok az alábbiak:
Szárító: 40 cm3 befogadóképességű, meglévő szárítóberendezés beton alaptest megerősítése, munkagödör kiemelése, stb.
A tisztító- és tranzittartálynál betonalaptest készítése szerepel, míg a garatnál vasbeton-szerkezetű akna készítése.  

A  ... Mérésügyi és Műszaki Biztonsági Hatóság  Műszaki Biztonsági Osztálya 2012. július 19. napján kelt levelében azt a tájékoztatást adta, hogy a R. terményszárító rekonstrukciója és térburkolat-kialakítása  nem tartozik a hatóság építési hatósági jogkörébe, arra építési engedély nem adható ki, terményszárítóra a 320/2010 Korm. rendelet 13. § g) és j) pontjában megfogalmazottak alapján lenne kiadható építési engedély, a  felperes által elvégzett átépítések, illetve térburkolat-kialakítása nem tartoznak a rendelet hatálya alá. Közölte, hogy a véleménye nem kötelező és arra hatósági döntés során hivatkozni nem lehet.  T. város jegyzője, mint elsőfokú építési hatóság  hatósági bizonyítványt adott ki, amelyben igazolta, hogy a perrel érintett ingatlanon meglévő 4,0 x 2,5 m alapterületű minőség-ellenőrző vezérlőépület teherhordó szerkezetét és alaprajzi kialakítását nem érintő átalakítás, külső, belső felújítás alábbiakban felsorolt kivitelezési munkálatai  (tetőfedés, bádogos szerkezetek, burkolatok, nyílászárók bontása, vakolatleverés, aljzatbontás, deszkázatkészítés, fémlemezfedés, fémlemezfedés és bádogozás készítése, nyílászáró - áthidaló méretét nem változtató - cseréje, padló talajnedvesség elleni és hőszigetelése, aljzatbeton-készítés, tetőszerkezet és koszorú hőszigetelése, belső oldalfal, homlokzati alap, lábazat és színvakolat készítése, gipszkarton álmennyezet készítése, padló- és lábazatburkolat készítése, fal- és mennyezetglettelés és festés, épület körüli térbeton készítése) engedély és bejelentés nélkül végezhető építési tevékenységek a 37/2007. ÖTM rendelet 1. sz. melléklet V. oszlopa alapján. 

Az ... Igazgatósága 2012. szeptember 04. napján kelt végzésével közölte, hogy a   felperes a  2008.augusztus 29. napján postára adott levelében  azt nyilatkozta, hogy a támogatási kérelemben szereplő összes létesítmény  (szárító, tisztító, fogadógarat, tranzittároló) teljes egészében zöldmezős, új beruházás lesz, hiszen jelenleg a telephelyen nincs szárítótelep, ugyanakkor az építési hatóságnak címzett levélben a  felperes azt közölte, hogy az állattartó telepen a meglévő terményszárító és tisztító technológiai felújítását végezte ... Hivatal által támogatás támogatás keretében és ezen hatóság, valamint a jegyző nyilatkozata alapján a rekonstrukciós munkálatok nem építési engedélyhez kötött tevékenységek. Felhívta a  felperest nyilatkozzék, hogy a támogatási kérelemben jóváhagyott létesítési  (1-es célterület), vagy a kifizetési kérelemben megjelölt felújítási (2-es célterület) a helytálló. Kérte, hogy csatolja az építésügyi hatósághoz benyújtott ellenjegyzett tervdokumentációt és az ezek alapján kiadott jogerős hatósági engedélyeket. 

A  felperes 2012. szeptember 18. napján kelt nyilatkozatával megerősítette, hogy a támogatási kérelemben rögzített beruházások új beruházásnak minősülnek és az elvégzett és kivitelezett építések nem tartoznak sem a 320/2010., sem a 37/2007. ÖTM rendelet hatálya alá, így azok nem építési engedélyköteles tevékenységek.

Az ... Igazgatósága ... vonalkódú, ... iktatószámú határozatával megállapította, hogy a felperes az intézkedésben jogosulatlanul vett részt, ezért a .... iratazonosító számú támogatási határozatát visszavonta, és megállapította, hogy a  felperes 6.503.712.- Ft-ot jogosulatlanul igénybe vett támogatásként vett fel, kötelezte ennek, valamint 3.133.867.- Ft  kamatnak a visszafizetésére. A határozat  indokolása szerint a  felperes a .... iratazonosító számú  támogatási határozathoz kapcsolódóan 2009. május  12. napján kifizetési kérelmet nyújtott be, mely alapján az elsőfokú hatóság 5.900.000.- Ft támogatási előleget hagyott jóvá, melyből 5.764.300.- Ft összeg kifizetését rendelte el, majd ugyanezen támogatási határozathoz kapcsolódóan a  felperes 2010. március 31-én kifizetési kérelmet nyújtott be, melynek az elsőfokú hatóság helyt adott és 6.503.712.- Ft támogatási összeget hagyott jóvá.  A határozat  rögzíti, hogy a 2012. május 31. napján benyújtott kifizetési kérelmet az elsőfokú hatóság elutasította, mert az ügyfél nem tett eleget a támogatási rendelet 1. § a) pontjában foglalt támogatási célnak, így kifizetési kérelmét a Vhr. 8. § (1) bekezdés b) pontja és 19. § (1) bekezdés alapján nem nyújthatott volna be, ezért részére támogatást nem fizethető ki, idézte a 23/2007. (IV. 17.) FVM rendelet 25. § (2) bekezdésében, a 35/2008. (III. 27.) FVM rendelet 4. § (6) bekezdés c) pontjában és 8/A. §-ában foglaltakat, illetve a 23/2007.  FVM rendelet 17. § (3) bekezdésében foglaltakat, majd megállapította, hogy a támogatási döntéssel kapcsolatban saját hatáskörben utólagos adminisztratív  ellenőrzést folytatott le, a támogatási rendelet 4. § (6) bekezdés c) pontjában meghatározott megvalósítási határidő 2012. január 05. napján, az utolsó kifizetési kérelem benyújtására rendelkezésre álló határidő 2013. január 05. napján járt le.  Rögzítette, hogy a 2012. május 31. napján benyújtott kifizetési kérelem elbírálása során megállapították, hogy az elszámolható kiadások teljesítésének mértéke az utolsó kifizetési kérelem alapján sem érte el a 23/2007. FVM  rendelet 20. §  (4) bekezdésében előírt 50 %-os mértéket, ezért a 35. § (1) bekezdésében foglaltak alkalmazásának van helye, ez utóbbi rendelet 35. § (1) bekezdése szerint pedig a 20. § (4) bekezdésében  foglalt előírás megsértése esetén az ... Hivatal külön határozatban a támogatási határozatot visszavonja, ezzel egyidejűleg megállapítja, hogy az ügyfél a támogatáshoz való jogosultsága intézkedésben jogosulatlan részvétel miatt megszűnik, továbbá az ügyfél által igénybe vett támogatás jogosulatlanul igénybe vett támogatásnak minősül. Idézte az ... Hivatal eljárási törvény  69. § (5) bekezdésében foglaltakat, majd megállapította, hogy a kifizetési kérelemnek helyt adó határozat  alapján az ügyfél részére eddig összesen 6.503.712.- Ft került kifizetésre, melyet az ügyfél jogosulatlanul vett igénybe, ezért azt kamattal köteles visszafizetni.

A  felperes fellebbezést terjesztett elő, kérte, hogy az alperes  az elsőfokú hatóság határozatát semmisítse meg, hivatkozott arra, hogy a kifizetési kérelmet azért utasította el az elsőfokú szerv, mert a beruházás nem építési engedély köteles volt, így az elsőfokú határozat  szerint a  felperes által elvégzett zöldmezős beruház nem új építés, hanem felújítás, ezért nem valósította meg a  felperes a Jogcímrendelet 1. § a) pontban meghatározott támogatási célt. Kifejtette, hogy a .... sz., elsőfokú kifizetési  kérelmet elutasító határozat  ellen fellebbezett, így az nem jogerős, az abban tett megállapítások nem jogerősek, így azokból származtatott visszakövetelés és támogatási határozat visszavonása sem lehet jogszerű. Hangsúlyozta, hogy a teljes beruházást megvalósította, mely a Jogcímrendelet céljának is megfelel, ezért nem helytálló az a megállapítás sem, hogy a beruházást kevesebb, mint 50 %-ban valósította meg a  felperes.

Az ... Hivatal Központi Szerve 2013. november 12. napján kelt ... iktatószámú határozatával  az elsőfokú hatóság .... sz. határozatát helybenhagyta és kötelezte a  felperest 6.503.712. Ft tőkeösszeg és 3.133.867.- Ft kamat visszafizetésére. 
A történeti tényállás rögzítését követően idézte a 23/2007. FVM rendelet 17. § 3. bekezdésében, 25. § (2) bekezdésében foglaltakat, megállapította, hogy a felperes a támogatási határozatot 2009. január 05. napján vette át, vagyis a 23/2007. FVM rendelet 25. § (2) bekezdésében foglaltak alapján 2012. január 05. napjáig kellett a műveletet megvalósítania, míg az utolsó kifizetési kérelmet legkésőbb  a művelet megvalósulását követő egy éven belül, legkésőbb 2013. január 05. napjáig kellett benyújtania.
A  felperes 2010. március 31. napján benyújtott első kifizetési kérelmében a támogatási határozattal jóváhagyott elszámolható kiadások 21,7655 %-ával számolt el, míg a  felperes második, egyben utolsó kifizetési kérelmét az elsőfokú hatóság ... számú, 2013. április 19. napján kelt határozatával elutasította, mert a  felperes nem tett eleget a 35/2008. FVM rendelet 1. § a) pontjában foglalt támogatási célnak, így kifizetési kérelmet a  felperes a 23/2007. FVM rendelet 8. § (1) bekezdés b) pontja és 19. § (1) bekezdése alapján nem nyújthat be, illetve részére támogatás nem fizethető ki. Idézte a 23/2007. FVM rendelet 3. §  4. pontjában, 20. § (4) bekezdésében, 35. § (1) bekezdésében foglaltakat, majd megállapította, hogy az elszámolható nettó kiadások teljesülésének mértéke nem érte el a 23/2007. FVM rendelet  20. § (4) bekezdésében előírt mértéket, a  felperes annak nem tett eleget, így az elsőfokú hatóság helytállóan alkalmazta a 23/2007. FVM rendelet 35. § (1) bekezdésében foglaltakat. Idézte a  2007. évi  XVII. törvény  69. § (1) bekezdésének e) pontjában és (5) bekezdésében foglaltakat, majd a határozat  többi része a kamatra vonatkozó számításokat tartalmazta.

A felperes keresetében kérte a bíróságot, hogy a ... iktatószámú határozatot helyezze hatályon kívül és az alperest új eljárás lefolytatására kötelezze. Keresetlevelében megismételte a fellebbezésben foglaltakat, álláspontja szerint az alperes  tévesen értelmezte a 35/2008. FVM rendelet 1. § a) pontját megsértve a Ket. 50. §-ában foglalt tényállás-tisztázási kötelezettséget és tévesen alkalmazta a 23/2007. FVM rendelet 8. § (1) és 19. § (1) bekezdésében foglaltakat. 
A  felperes hivatkozott arra, hogy helyszíni ellenőrzés sem a támogatási kérelemmel, sem a kifizetési kérelemmel kapcsolatban nem történt, előadta, hogy támogatási kérelem elnyerését követően egy használhatatlan épületet épített fel, mely építési engedély nélküli munka volt, így a jegyző csak arra adott ki hatósági bizonyítványt, hogy a pályázat benyújtását követően felépített épületnek a teherhordó szerkezetét és alaprajzát nem érintő munkálatok nem építési engedély kötelesek.  Előadta, hogy sem tisztítógépre, sem szárítógépre nem kértek támogatást, mert használt állapotú tisztítógépük, illetve szárítógépük volt, ahhoz kértek támogatást, ami egy tisztítótelep létrehozásához szükséges (rédler, felvonók, beszárítók, tranzittároló tartály, minőség-ellenőrző épület).  Közölte, hogy a használt állapotú szárítót az előző tulajdonos hagyta az ingatlanon, az le volt fektetve, négy db betonvas állt ki a földből korábban, a szárító azon állt, a  felperes egy betonalapot készített, a szárító a betonalapra lett rácsavarozva, a négy db betonvasat elbontották és a szárítót a megépített betonalapra helyezték e. Hangsúlyozta, hogy a támogatási cél új szárítótelep létrehozása volt, amely korábban ott nem létezett, kérte igazságügyi szakértő kirendelését annak megállapítása céljából, hogy a Jogcímrendelet 1. § (1) bekezdés  a) pontjában meghatározott célnak a megvalósult beruházás megfelel-e.

A  felperes  csatolt egy 2009. januárjában készült helyszínrajzot, ... térképmásolatokat, valamint becsatolt egy  „igazságügyi szakértői véleményt".

A  felperes hangsúlyozta, hogy a  pályázatból, tehát a támogatás iránti kérelemből kiderült az, hogy a  felperes konkrétan mit akar csinálni, a 35/2008. FVM rendelet címéből kiderül, hogy korszerűsítésre vonatkozik, a pályázat tényleges tartalma alapján kellett volna az alperesnek elbírálnia azt, hogy a második kifizetési kérelem jogos-e, avagy sem.

A csatolt igazságügyi szakértői vélemény szerint a megbízás tárgya az volt, hogy a szakértő foglaljon állást abban a kérdésben, hogy a  felperes T. település, ... sz. alatt lévő szarvasmarhatartó telepén 2011. évben meg lévő technológiai berendezések felhasználásával létesített szárítótelep kivitelezése részeként elvégzett építési, szerelési munkák a 2011. évben hatályos 37/2007. ÖTM. rendeletnek az építési engedélyezésre vonatkozó szabályainak megfeleltek-e, avagy sem. Rögzítette, hogy a szakértői vélemény elkészítésének a célja, hogy a helyszíni szemle és az építési, valamint felmérési naplók alapján: a  felperes  a meglévő szemes termény szárító és tisztító gépi berendezések felhasználásával létesítette-e a szemes termény szárító / tisztító telepet, valamint a telep létesítésével kapcsolatosan elvégzett építési munkák összhangban vannak-e a támogatási határozatban szereplő célokkal és tartalommal.  A szakértő a 2015. január 28. napján tartott helyszíni bejárás alapján megállapította, hogy az építési naplóban, illetve felmérési naplóban írt munkák a kivitelezés során elvégzésre kerültek. A szemes termény szárító és tisztító telep részben a meglévő technológiai gépek (R. gyártmányú szemes termény szárító torony, R. gyártmányú ventilátorok és S. szemes termény tisztító berendezés) felhasználásával valósult meg, megállapította a szakértő, hogy a kivitelezési munkák a 37/2007. ÖTM. rendelet I. sz. mellékletében összhangban lettek elvégezve, megállapította a helyszíni bejárás és a rendelkezésre álló dokumentumok alapján, hogy a terménytisztító és szárító telep a jelenlegi helyén 2011. év előtt nem állt. A terménytisztító és szárító telep 2011. évben részben a meglévő technológiai berendezések felhasználásával, felállításával és különböző, az építési és felmérési naplóban rögzített munkák elvégzése révén került megvalósításra, melynek során egy, a beruházást megelőző korábbi időpontban már részlegesen megépített, de a szemes termény tisztító és szárító telep létesítése előtt még konkrét funkcióval nem rendelkező épület kizárólag építési engedély nélkül végezhető munkálatokat tartalmazó rekonstrukciója, átalakítása is megtörtént, melynek révén az épület minőség-ellenőrző és technológiai vezérlő funkciót kapott.  A szakértő nyilatkozta, hogy a kivitelezés eredményeként új szárítótelep létesült, közölte, hogy a 320/2010. Korm. rendelet 13. § g) pontja vonatkozik a tárgyi létesítményre, arra vonatkozóban azonban nem állt rendelkezésre információ, hogy a beépítésre került meglévő szárító és tisztító berendezések milyen hatósági engedéllyel rendelkeztek. Közölte, hogy a beruházás révén létrejött szemes termény tisztító és szárító telep kielégíti a 35/2008. FVM rendelet 1. § (1) bekezdés a) pontjában foglaltakat.

Az alperes közölte, hogy az igazságügyi szakértő vélemény negyedik oldalán kezdődő vélemény-megállapítások fejezet második pontja szerint a beruházás megvalósítási helyén korábban nem létezett terményszárító telep, így a támogatási és kifizetési kérelem ügyintézése során a felperes által a beruházásra vonatkozó azon állítás, mely szerint  létesítési célterületre kíván támogatást igényelni, helytálló.  Amennyiben a telep korábban nem létezett, mint terményszárításra engedélyezett telep, akkor nem lehetett terményszárító berendezés  „a korábbi tulajdonos által lefektetve, ott hagyva".  Hivatkozott a 35/2008. FVM rendelet 3. § (1) bekezdés a) és b) pontjában foglaltakra és arra, hogy a  felperes a támogatási kérelemben új építésként, vagyis létesítési célterületen történő beruházás megvalósítását jelölte meg, előzetes helyszíni szemlét az ... Hivatal  támogatási kérelem benyújtását követően pedig abban az esetben végez, amennyiben a támogatott beruházás felújításra, korszerűsítésre irányul, azaz felújítási célterületre. Hivatkozott arra, hogy az üzleti terv és a nyilatkozatok azt igazolták, hogy az ügyfél a létesítési célterületen valósít meg beruházást, így előzetes helyszíni szemle, továbbá az első kifizetési kérelemmel összefüggésben elvégzendő helyszíni szemle nem volt indokolt. A  felperes a létesítési célterületen megvalósítandó beruházás befejezését, a 23/2007. FVM rendelet szerint művelet megvalósítását igazoló dokumentumot nem csatolt, azaz a támogatási  rendelet szerint célterületen megvalósított művelet befejezését nem igazolta, így a támogatott műveletet 2012. január 05. napjáig nem valósított meg (23/2007. FVM rendelet 3. § 4. pontja).  Az alperes  közölte, hogy előzetes helyszíni szemle hiányában  helyszíni szemle, illetve ellenőrzés nem került elrendelésre, a  felperes semmilyen engedélyt nem tudott benyújtani, azaz nem rendelkezik építési engedéllyel, mely új építésű beruházásnál szükséges. A kifizetés mellékleteként benyújtott dokumentumok alapján megállapítást nyert, hogy az ügyfél meglévő terményszárítót újított fel, vagyis nem a támogatási határozatban jóváhagyott új beruházást valósította meg, így nem tett eleget a 35/2008. FVM rendelet 1. § a) pontjában foglalt támogatási célnak. Hangsúlyozta, hogy  előzetes szemlére azért nem került sor, mert  a  felperes nem felújítással, korszerűsítéssel járó beruházásra kérte a támogatást, az igazságügyi szakvélemény azt támasztja alá, hogy a szárító-és tisztítótelep meglévő technológiák  szerkezeti elemeinek  felhasználásával valósult meg, azaz a felújítási célterületbe tartozik, a támogatási rendeletben megfogalmazott egyes célterületi besorolásnak nem felel meg a megvalósított beruházás, ezért a helyesbítő eltérés szabályai (2007. év  XVII. törvény  42. § (2.a) bekezdése) jelen ügyben nem alkalmazhatók.  Hivatkozott arra, hogy a 320/2010. Korm. rendelet 13. §  (2) bekezdés g) pontja jelen ügyben alkalmazható, mivel ezen Kormányrendelet 13. § (2) bekezdése szerint a terményszárító és tisztító technológiai egység, mint sajátos építmény vonatkozásában építésügyi hatóság MKEH területlétileg illetékes mérésügyi és biztonsági hatósága ezért mindenféle szárítótelep, még a mobil szárító berendezések esetében is  - ebben a jogcímben -  a beruházókat ezen hatóság felé bejelentési és engedélyeztetési kötelezettség terhelte.   Álláspontját összesítve előadta, hogy  amennyiben új építésnek tekintik a beruházást, akkor nem rendelkezik építési engedéllyel, ha pedig felújításnak, akkor a  felperes  megtévesztette az ... Hivatal-t, hiszen azt nyilatkozta, hogy  új zöldmezős beruházás történik, így a hatóság nem ment ki, hogy a meglévő állapotot felmérje.

A  felperes az alperesi ellenkérelemre előadta, hogy a támogatási kérelem üzleti terv I. vezető összefoglaló részében a  felperes közölte,   „hogy a megpályázott fejlesztés során új terményszárító, tisztító, fogadógarat, tranzittároló és minőség-ellenőrző épület létesítéséhez kapcsolódó építésre, szerelésre és gépbeszerzésre kerül sor", ugyanitt a harmadik  pontban közölte, hogy a támogatási összeg elnyerésével a fejlesztés létrejöttével mindhárom jogszabályban meghatározott cél megvalósul  (javul az eszközállomány összetétele, korszerűsége, a létesítmény megfelel a szigorodó levegővédelmi előírásoknak és csökkennek az üzemeltetési költségek).   

Az üzleti terv  IV.  működési terv részében a  felperes közölte, hogy a vállalkozás tiszavasvári telephelyén új terményszárító és tisztítótelep létesítése a fejlesztés célja, továbbá a takarmánykeverő üzemfelújítása. A  felperes hivatkozott arra, hogy az alperes  2008. augusztus 07-én kelt tájékoztatása szerint a  felperes  által megvalósított munkák létesítési célterületbe  tartozó munkának minősülnek, ezért az alperes  felülvizsgálni kért határozata saját, az egyedi ügyben adott korábbi tájékoztatásával ellentétes.  Hivatkozott arra, hogy a határozat  sérti a Ket. 50. § (1) bekezdését, mivel az alperes  nem ellenőrizte a beruházás helyszínén, hogy a  felperes valóban meglévő terményszárítót újított-e fel, vagy sem, az alperes  nem indokolta meg, hogy miért nem végzett helyszíni ellenőrzést az utolsó kifizetési kérelem benyújtása után, nem helytálló az alperesi nyilatkozat, hogy a támogatási és kifizetési  kérelmek mellékleteként benyújtott dokumentumok és nyilatkozatok azt  igazolták, hogy az ügyfél  egyértelműen a létesítési célterületen valósít meg beruházást, mivel az üzleti terv I. fejezete azt tartalmazta, hogy a  támogatási összeg elnyerésével, a fejlesztés létrejöttével mindhárom jogszabályban meghatározott cél megvalósul. Hivatkozott arra a  felperes, hogy létesítési célterületbe tartozik az, ha a támogatásból megvalósított építés, technológia, beszerzés és beszerelés új eszközök beszerzését jelenti és korábban a telephelyen tisztító és szárító nem működött,  a  felperes a már korábban tulajdonában lévő tisztító és szárító berendezésre nem kért és nem is kapott az alperestől  támogatást. Hivatkozott arra, hogy az alperes a  felperes által beadott támogatási kérelem teljes irata és dokumentumai alapján, amelyben benne volt az üzleti terv és a komplett műszaki dokumentáció is, azok tartalmának teljes ismeretében hozta meg a támogatási határozatot és a teljes támogatási kérelemben kifejtett beruházás megvalósítására ítélt meg támogatást és a  felperes a teljes támogatási kérelemben leírtak megvalósítására vállalt kötelezettséget, az alperes  pedig a beruházás megvalósítását követően a támogatási kérelem és a támogatási határozat tartalmával ellentétesen, utólag azt állítja, hogy a felperes jogosulatlanul vette igénybe a támogatást, úgyhogy nincs tisztában azzal, hogy egyáltalán mi volt a  felperes támogatási kérelmében és minek a megvalósításra adott támogatást. 
Idézte a 2007. évi XVII. törvény  46. § (2) bekezdésében foglaltakat.  

Mindkét fél  perköltséget igényelt Áfa-val.

A  felperes keresete nem alapos.

A Pp. 339. § (1) bekezdése szerint, ha a törvény ettől eltérően nem rendelkezik, a bíróság   - az ügy érdemére ki nem ható eljárási szabály megsértésének kivételével -    a jogszabálysértő közigazgatási határozatot hatályon kívül helyezi és szükség esetén a közigazgatási határozatot hozó szervet új eljárásra kötelezi.

A fentiek alapján a bíróság  kizárólag anyagi, vagy az ügy érdemében hozott eljárási szabálysértés esetén helyezheti a határozatot hatályon kívül, vagy törvény adta esetben változtathatja meg.

A 2/2011. (V. 09.) KK vélemény szerint a közigazgatási határozat bírósági felülvizsgálatát jogszabálysértésre hivatkozással  lehet kérni,  felperes által megjelölt jogszabálysértés szabja meg a bíróság számára azokat a korlátokat, amelyek között a bíróság a közigazgatási határozatot felülvizsgálhatja. A közigazgatási határozat bírósági felülvizsgálata nem teljes körű, annak irányát a  felperes  által hivatkozott jogszabálysértés jelöli ki.

Az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból a növénytermesztés létesítményeinek korszerűsítéséhez nyújtott támogatás igénybevételének részletes feltételeiről szóló 35/2008. (III. 27.) FVM rendelet 1. §-a szerint a támogatás célja a növénytermesztés technológiai korszerűsítésének, versenyképességének javítása részeként:
a) új terményszárítók és -tisztítók vásárlásával javuljon az eszközállomány összetétele, korszerűsége;
b) a létesítmény felújításával, új kiegészítő eszközök beszerzésével a létesítmény megfeleljen a környezetvédelmi, levegő-tisztaság védelmi előírásoknak;
c) létesítmények felújításával csökkenjenek az üzemeltetési költségek, javuljon a kezelt termények minősége.

Ugyanezen rendelet 3. § (1) bek. szerint e rendelet alapján vissza nem térítendő támogatás vehető igénybe:
a) létesítmény - kivéve terménytároló - létesítéséhez kapcsolódó építéshez, szereléshez, gépbeszerzéshez és kapcsolódó infrastruktúra telephelyen belüli kialakításához (a továbbiakban: létesítési célterület);
b) létesítmény korszerűsítési eljárásához kapcsolódó gépbeszerzési, építési, felújítási, szerelési műveleteihez (a továbbiakban: felújítási célterület).

A 2008. június 02-án előterjesztett támogatási kérelem Létesítmény betétlapjából egyértelműen megállapítható, hogy a terményszárító, terménytisztító, fogadógarat, tranzittároló, minőség-ellenőrző vezérlőépület vonatkozásában a  felperes kétség kívül az egyes célterületet jelölte meg, az alperesi jogelőd hiánypótló felhívására pedig egyértelműen úgy nyilatkozott, hogy a támogatási kérelemben szereplő összes létesítmény (szárító, tisztító, fogadógarat, tranzittároló)  teljes egészében zöldmezős, új beruházás lesz, bár a szárító és tisztító berendezések beszerzéséhez nem kívánnak támogatást igénybe venni. 

Az ... Hivatal elsőfokú szervének 2008. augusztus 07. napján kelt tájékoztatására a  felperes nem válaszolt, a támogatási kérelmét nem módosította. 

A fentiek alapján tehát a támogatási kérelem és a támogatási határozat az L1-L5 létesítmények vonatkozásában a fenti FVM rendelet 3. § (1) bekezdés a) pontja szerint, egyes létesítési célterületnek minősül. A támogatási kérelemben a létesítési célterületet a felperes egyes célterületben határozta meg, melyet az alperesi jogelőd kétszeri felhívására módosítani nem kívánt, így nincs jelentősége annak, hogy a  felperesi hivatkozás szerint a támogatási kérelem üzleti tervének I. Vezetői összefoglaló második és harmadik pontjában, valamint az üzleti terv IV. működési terv részében a  felperes azt nyilatkozta, hogy a támogatási összeg elnyerésével részben mindhárom, a fenti FVM rendelet 1. §-ában meghatározott cél megvalósul és az üzleti terv fentebb idézett pontjaiban részben új terményszárító és tisztítótelep létesítésére, takarmánykeverő üzem felújítására tett nyilatkozatot.

A fentiek alapján helyes az az alperesi álláspont, hogy a felperes létesítési célterületen megvalósítandó beruházásra kért támogatást.

Nem helytálló azon  felperesi hivatkozás, hogy az alperes  a  felperes által beadott támogatási kérelem teljes irata és dokumentumai alapján, az üzleti terv és a műszaki dokumentáció ismeretében, azok tartalma alapján hozta meg a támogatási határozatot, ezért utólag, a beruházás megvalósítását követően a támogatási kérelem és a támogatási határozat tartalmával ellentétesen nem állíthatja az alperes azt, hogy a felperes támogatást jogosulatlanul vette igénybe,  mivel a fenti FVM rendelet 3. §-a határozza meg, hogy mihez nyújtható vissza nem térítendő támogatás és mihez nem, ezen belül pedig egyértelműen különbséget tesz a létesítési és felújítási célterület között, melyek közötti különbségtételről egyébként a hatóság a  felperest 2008. augusztus 07. napján kelt levelében részletesen tájékoztatta, a felperes azonban ennek ismeretében sem módosította a támogatási kérelmét.

A  felperes létesítési célterületre kért támogatást, mely a támogatási kérelemben megjelölésre került és a 2008. augusztus 25. napján tett felperesi nyilatkozat negyedik pontja is ezt támasztja alá. 
Ehhez képest helytállóan foglalt állást az alperesi jogelőd a tekintetben, hogy a kifizetési kérelem mellékleteként benyújtott dokumentumok, valamint az ügyfél által tett nyilatkozatok alapján az állapítható meg, hogy a  felperesnek használt állapotú szárító és tisztító berendezés rendelkezésre állt és ezen meglévő szemestermény-szárító és tisztító gépi berendezések felhasználásával létesítette a telephelyét a T. település, ... sz. alatt lévő ingatlanon.
A  felperes által csatolt szakvélemény szerint a szemestermény-szárító és tisztító telep részben a meglévő technológiai gépek (R. gyártmányú szemestermény-szárító torony, R. gyártmányú ventilátorok és S. típusú szemestermény-tisztító berendezés)  felhasználásával valósult meg és a beruházást megelőzően korábbi időpontban már részlegesen megépített ,de konkrét funkcióval nem rendelkező épület rekonstrukciója átalakítása is megtörtént, melynek révén az épület minőség-ellenőrző technológiai folyamatvezérlő funkciót kapott. 

A fentiek alapján a beruházás megkezdését megelőzően tehát a szemestermény-tisztító és szárító berendezés, a ventilátor használt állapotban a  felperes rendelkezésére állt, valamint az épület a beruházás révén nyerte el minőség-ellenőrző és technológiai folyamatvezérlő funkcióját (a felperes törvényes képviselő a 2014. november 19. napján tartott tárgyaláson akként nyilatkozott, hogy a támogatás elnyerését követően egy (az arra szánt, célnak nem megfelelő)  használhatatlan épületet építettek fel.

A Ket. 50. § (1) bek. szerint a hatóság köteles a döntéshozatalhoz szükséges tényállást tisztázni. Ha ehhez nem elegendőek a rendelkezésre álló adatok, bizonyítási eljárást folytat le.

A 2012. dec. 28. napjától hatályos ... Hivatal eljárási törvény 42. § (2a) bek. szerint az EMVA-ból és az EHA-ból finanszírozott beruházási intézkedések esetén a kifizetési kérelem benyújtását követően a mezőgazdasági és vidékfejlesztési támogatási szerv a kifizetési kérelemben foglalt adatokat, az igazoló dokumentumokat, a támogatási határozatban foglalt adatokat, valamint a megvalósult beruházást összeveti egymással. Amennyiben a támogatási határozatban, a kifizetési kérelemben, továbbá az igazoló dokumentumokban foglalt adatok, illetve a helyszíni ellenőrzésen tapasztaltak eltérnek egymástól, de a támogatási cél megvalósult, a támogatási összeg nem nő és a támogatási egység műszaki tartalma negatív irányba nem változik (a továbbiakban: helyesbíthető eltérés) a mezőgazdasági és vidékfejlesztési támogatási szerv adategyeztetés keretében határidő tűzésével - a módosítható adatok, valamint a nem megfelelő igazoló dokumentumok pontos megjelölésével - felhívja az ügyfelet a kifizetési kérelemben szereplő adatok megfelelő módosítására, illetve megfelelő igazoló dokumentumok benyújtására. A módosítás csak helyesbíthető eltérésre terjedhet ki. A kifizetési kérelem elbírálására irányuló eljárást a mezőgazdasági és vidékfejlesztési támogatási szervnek a kifizetési kérelem módosítására, illetve a megfelelő igazoló dokumentumok benyújtására tűzött határidő leteltéig fel kell függeszteni.

A bíróság egyetértett az alperesi jogelőd álláspontjával a tekintetben, hogy a felperes   létesítési célterületre kapott vissza nem térítendő támogatást, azaz létesítmény létesítéséhez kapcsolódó építéshez, szereléshez, gépbeszerzéshez és kapcsolódó infrastruktúra telephelyen belüli kialakításához, a felperes azonban ettől eltérően felújítási célterület szerinti műveleteket hajtott végre, a támogatási cél nem valósult meg, így a fenti törvény  42. § (2a) bekezdése nem alkalmazható. 

A Ket. 50. §  (1) bekezdése szerint a hatóság a döntéshozatalhoz szükséges mértékig köteles a tényállást tisztázni. Az a tény azonban, hogy a felperes létesítési célterületre kapott támogatást, ettől eltérően azonban felújítási célterület szerinti műveleteket hajtott végre, már pusztán a támogatási kérelemből, a 2008. évben, továbbá 2012. éveben tett felperesi nyilatkozatokból és a kifizetési kérelemből egyértelműen megállapítható volt az első- és másodfokú hatóság számára, az ... Hivatal eljárási törvény 42. § (2a)  bekezdésben foglalta - az előzőekben kifejtettek szerinti - alkalmazhatóság hiányában a hatóságnak nem volt szükséges helyszíni ellenőrzést lefolytatnia a tekintetben, hogy a felperes milyen beruházást valósított meg. Helyszíni ellenőrzés hiányában is megállapítható volt, hogy a felperes a létesítési célterületre megítélt támogatást ezen céltól eltérően használta fel.

A támogatási kérelemnek helyt adó határozat szerint a nettó kiadásra jutó támogatási összeg 29.880.828.- Ft volt, a támogatási határozatot a  felperes 2009. január 05. napján vette kézhez.

A 23/2007. FVM rendelet 25. § (2) bekezdése és a 35/2008. FVM rendelet 4. §  (6) bekezdés c) pontja alapján a felperes esetében a támogatott művelet megvalósítására nyitva álló határidő 2012. január 05. napján telt el. 

A felperes két kifizetési kérelmet terjesztett elő, az elsőt 2010. március 31. napján, mely alapján az elsőfokú hatóság 2010. július 15. napján hozott határozatával 6.503.712.- Ft támogatási összeget hagyott jóvá, a felperes második, egyben utolsó kifizetési kérelmét 2012. május 31. napján terjesztette elő, melyet azonban utóbb, 2012. július 27. napján  módosított.

A 2011. március 04. napjáig hatályos 23/2007. FVM rendelet 20. § (4) bekezdése szerint az ügyfél köteles a támogatási határozattal jóváhagyott elszámolható kiadások összegének legalább 50 %-át teljesíteni. A jogszabály ezen rendelkezése 2011. március 5-től akként változott, hogy ezen időpont után az ügyfél a támogatási határozattal jóváhagyott elszámolható kiadások összegének legalább 80 %-át köteles teljesíteni.

A 23/2007 FVM rendelet 2013. január 1. napjától hatályos 35. § (1) bek. szerint az ... Hivatal a 20. § (4) bekezdésében foglalt előírás megsértése esetén - amennyiben kifizetési kérelem alapján eljárás van folyamatban, úgy a kérelmet határozattal elutasítja - külön határozatban a támogatási határozatát visszavonja, ezzel egyidejűleg megállapítja, hogy az ügyfél támogatáshoz való jogosultsága intézkedésben való jogosulatlan részvétel miatt megszűnik, továbbá az ügyfél által igénybevett támogatás jogosulatlanul igénybe vett támogatásnak minősül. Az ... Hivatal a támogatási határozatot visszavonó és támogatáshoz való jogosultság megszűnését megállapító határozatában rendelkezik továbbá arról, hogy az ügyfél a határozat jogerőre emelkedésének naptári évére és az azt követő naptári évre a 2007-2013-as időszakban az EMVA adott intézkedésére nem nyújthat be támogatási kérelmet, továbbá a már benyújtott, de jogerős döntéssel még el nem bírált támogatási kérelme elutasításra kerül.

A második, egyben utolsó kifizetési kérelme elutasítása folytán a felperes a 23/2007. FVM rendelet 20. § (4) bekezdésében foglalt kötelezettségének nem tett eleget, ezért ugyanezen rendelet 35. § (1) bekezdése alapján az elsőfokú hatóság és az alperes  jogszabálysértés nélkül határozott a támogatási határozat visszavonásáról és az ehhez kapcsolódó egyéb jogkövetkezményekről (... Hivatal eljárási tv. 69.§ (1) bek. e.) pontja és (5) bek.).

A felperes kifejezett jogszabályhelyet azzal kapcsolatban, hogy a kifizetési kérelemmel összefüggésben hozott hatósági határozatok bírósági felülvizsgálata iránti kérelme miatt jelen perben felülvizsgált határozatokat nem lehetett volna meghozni a felülvizsgálat lezártáig, nem jelölt meg, a bíróság a kifizetési kérelemmel kapcsolatos határozatokat jogszabálysértőnek nem találta, így a felperes keresete e tekintetben sem alapos.

A fentiekre tekintettel a  bíróság a felperes keresetét elutasította.

A bíróság a Pp. 3. § (4) bek. alapján mellőzte a felperes által indítványozott bizonyítás elrendelését (szakértő kirendelése arra, hogy a szakértő állapítsa meg, hogy a megvalósult beruházás a Jogcímrendelet 1. § (1) bek. a.) pontjában foglaltaknak, és az új beruházásnak minősül-e), mivel jogkérdés volt a per tárgya.

A  per tárgyi illetékfeljegyzési jogos volta folytán előzetesen le nem rótt illeték megfizetésére a pervesztes  felperes köteles a költségmentesség alkalmazásáról a bírósági eljárásban szóló 6/1986 (VI. 26.) IM rendelet 13. § (2) bekezdése és 15. § (3) bekezdése alapján. 

Az alperes jogi képviselővel járt el, a bíróság a bírósági eljárásban megállapítható ügyvédi költségekről szóló 32/2003. (VIII. 22.) IM rendelet 3. § (3) bekezdése alapján a pernyertes félnek járó perköltség összegét 20.000.- Ft + Áfa-ban határozata meg, melynek megállapítása során a bíróság  figyelemmel volt arra, hogy az alperesi jogi képviselő két, rövid időtartamú tárgyaláson jelen volt, útiköltség iránt igénye - mivel D. települési székhelyű - nem merült fel, ugyanakkor az ügyben két érdemi ellenkérelmet is előterjesztett.

A perköltség tekintetében a teljesítési határidő a Pp. 217. § (1) bekezdésén nyugszik.

Az ítélet ellen a Pp. 340. § (1) bekezdése szerint fellebbezésnek nincs helye.

..., 2015.  április 01.
								                        ... sk.
									            b í r ó