A Miskolci Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság a személyesen eljáró felperes neve(alperes címe) felperesnek – dr. Gibolya Zoltán jogi ügyintéző által képviselt alperes (alperes címe) alperes ellen vezetési jogosultság szünetelése tárgyában hozott közigazgatási határozat felülvizsgálata iránt indított perében – meghozta az alábbi 

Í T É L E T E T:

A bíróság alperes 2015. március hó 17. napján kelt másodfokú közig. hat. száma. számú határozatát hatályon kívül helyezi és alperest új eljárás lefolytatására kötelezi.

Megállapítja, hogy a le nem rótt 30.000,- (harmincezer) forint kereseti illetéket a magyar állam viseli.

Az ítélet ellen fellebbezésnek helye nincs. 

I n d o k o l á s: 

A bíróság a csatolt közigazgatási eljárás iratanyaga, felperes keresetlevele, alperes érdemi ellenkérelme és a per iratai alapján az alábbi tényállást állapította meg:

A Közigazgatási és Elektronikus Közszolgáltatások Központi Hivatala Közlekedési Igazgatási és Nyilvántartási Főosztály Közlekedési Igazgatási Osztálya 2015. február hó 4. napján értesítette a alperes 1. sz. települési Járási Hivatalát arról, hogy felperes nevefelperes címeszám alatti lakos pontjainak száma az előéleti pontrendszer nyilvántartás adatai szerint 2015. február hó 3. napján elérte a 18 pontot. 

A 18 előéleti pont a tájékoztatás szerint az alábbiak szerint tevődött össze:

·	6 pont: Biztonságos közlekedésre alkalmatlan jármű vezetése a Készenléti Rendőrség .... számú határozata alapján.
	Jogerő dátuma: 2012. február 13.

·	3 pont: Biztonsági öv nélküli közlekedés a 2. számú települési Rendőrkapitányság 130 79/2012/.... számú határozata alapján.
	Jogerő dátuma: 2012. április 17.
	
·	4 pont: A kötelező haladási irány szabályainak megszegése a Miskolci Rendőrkapitányság 130/1243/2014/CJ/.... számú határozata alapján.
	Jogerő dátuma: 2014. november 22.

·	5 pont: Engedély nélküli vezetés az 1. sz. települési Rendőrkapitányság S/329/2014/.... számú határozata alapján.
	Jogerő dátuma: 2015. január 30.

A alperes 1. sz. települési Járási Hivatala 2015. február hó 5. napján kelt elsőfokú határozat száma. számú határozatában felperes neve.... számú vezetői engedélyét (járművezetői engedélyét, járművezetői igazolványát) ideiglenesen, a vezetési jogosultság okmánya leadásától számított időponttól kezdődően 6 hónap időtartamra visszavonta, egyben a vezetési jogosultságának szünetelését rendelte el. 

A határozat indokolása szerint mivel a járművezető nyilvántartott pontjainak száma elérte a 18-at, ezért a Kpt. 7.§-a alapján a vezetői engedélyt a nyilvántartó szerv értesítése alapján a közlekedési igazgatási hatóság határozattal visszavonta, majd a határozat jogerőre emelkedésekor a nyilvántartott pontokat törölte.

Az elsőfokú határozattal szemben felperes nevetörvényes határidőn belül fellebbezéssel élt, arra hivatkozással, hogy két gyermeket nevel, akiknek az iskolába járását csak gépjárművel tudja megoldani. Előadta továbbá, hogy a munkába járásához is szükséges a vezetői engedélye, valamint családtagjainak – édesanyjának és bátyjának -  is szüksége van a segítségére. Fellebbezésében kérte továbbá annak a tények a figyelembevételét is, hogy 2015. február hó 13. napján 2015. február hó 17. napján hibapontjai elévülnek. Csatolta családtagjai orvosi papírjait, továbbá az 1. sz. települési Rendőrkapitányság .... számú szabálysértési határozatát, melyet kért figyelembe venni. Előadta, hogy nincs annyi pénze, hogy a jogosítványt újra le tudja tenni.

A fellebbezés folytán eljárt alperes 2015. március hó 17. napján kelt másodfokú közig. hat. száma. számú határozatával az elsőfokú közlekedési igazgatási hatóság határozatát helybenhagyta. A határozat kifejtette, hogy mivel felperes neveközúti közlekedésben szerzett pontjainak száma 2015. február hó 3. napján elérte a 18 pontot, így a vezetői engedélye visszavonására jogszerűen került sor. Utalt arra is a másodfokú hatóság, hogy az utánképzés önkéntes lehetőségéről szabályszerűen értesítette felperes neveot, aki azonban ennek ellenére nem tett semmit pontjainak csökkentése érdekében.

A fellebbezés kiegészítése kapcsán kifejtette, hogy az 1. sz. települési Rendőrkapitányság .... számú határozatával 2015. január 19-én engedély nélküli vezetés szabálysértés elkövetése miatt 50.000,- forinttal sújtotta felperes neveot. A rendőrhatóság határozatának indokolása tartalmazza, hogy a tulajdonát képező segédmotoros kerékpárt az eljárás alá vont átadta 1. számú személynek, aki nem rendelkezett érvényes vezetői engedéllyel. Ezzel pedig felperes neveszabálysértést követett el. A szabálysértési hatóság tájékoztatta felperes neveot arról, hogy cselekményével 5 közlekedési előéleti pontot kapott. A szabálysértési hatóság döntése ellen fellebbezés nem érkezett, így az 2015. január hó 30-án jogerőre emelkedett, melyet a nyilvántartó szerv rögzített. Az elsőfokú hatóság megalapozottan döntött tehát felperes nevevezetési jogosultsága szünetelésének elrendeléséről, nyilvántartásba vételéről és vezetői engedélye visszavonásáról, mivel a 18 pont elérése esetén arra mérlegelés nélkül kerül sor. Hangsúlyozta a másodfokú hatóság, hogy az ilyen tényállású ügyekben mérlegelésre, méltányosság alkalmazására a jogszabály lehetőséget nem biztosít számára, így a családi körülmények figyelembe vételére nincs módja.

A másodfokú határozat 2015. március hó 27. napján szabályszerűen kézbesítésre került.

A határozattal szemben felperes nevekeresetet terjesztette elő, kérve annak bírósági felülvizsgálatát. A keresetlevelet 2015. március hó 30. napján adta postára a másodfokú alpereshoz címezve. A másodfokú hatóság a keresetlevelet haladéktalanul továbbította az elsőfokú hatósághoz, aki azt 2015. április hó 27. napján átvette, így a határozat határidőben előterjesztésre került az elsőfokú hatósághoz. 

Keresetlevelében kérte a határozat „enyhítését”, figyelemmel arra, hogy 2015. február 13-án 6 pontja, valamint április 17-én további 3 pontja évül el. Hivatkozott továbbá nehéz anyagi körülményeire. Keresetét 2015. március hó 31. napján postára adott beadványában annyival egészítette ki, hogy sérelmezte az utoljára kiszabott 5 pontot, figyelemmel arra, hogy 1. számú személy azt állította, hogy vezetői engedéllyel rendelkezik, ő pedig ezért adta neki kölcsön a motorkerékpárt.
Ismételten kérte, hogy a bíróság ne vegye el a vezetői engedélyét. 

Alperes érdemi ellenkérelmében - a határozatok indokolásában kifejtetteket fenntartva – a kereset elutasítását kérte perköltségben történő marasztalás mellett. Álláspontja szerint mind az első, mind a másodfokú határozat ténybeli és jogi szempontból is megalapozott, azok az irányadó jogszabályok helyes értelmezésével és alkalmazásával születettek. Kifejtette, hogy a szabályszegést megállapító hatóság döntésével összefüggő, a keresetlevélben említett körülményeket a közlekedési igazgatási hatóság nem mérlegelheti. 

Felperes a bíróság felhívására kereseti kérelmét akként pontosította, hogy kérte a határozat megváltoztatását és hibapontjai törlését, figyelemmel arra, hogy azok elévültek. A perben tartott tárgyaláson keresetét akként pontosította, hogy kérte alperes határozatának hatályon kívül helyezését és alperes új eljárás lefolytatására kötelezését. A tárgyaláson az általa megjelölt jogszabálysértést annyiban tartotta fenn, hogy alperesnek a másodfokú határozat meghozatalakor a fellebbezésében foglaltakat felülbírálva azt kellett volna megállapítania, hogy a 18 pontból 9 pont a határozat meghozatalakor elévült. Jogszerűtlen volt tehát alperes eljárása, mert az elévülést nem vette figyelembe. 

Felperes keresete az alábbiak szerint m e g a l a p o z o t t:

A bíróság a polgári perrendtartásról szóló 1952. évi III. törvény (továbbiakban: Pp.) XX. fejezetében foglalt szabályok alkalmazásával vizsgálta a felperes által megjelölt jogellenességeket. A bíróságnak ítéletében arról kellett döntenie, hogy alperes határozata az irányadó anyagi jogszabályban foglaltaknak megfelel-e, illetőleg megállapítható-e olyan eljárási szabálysértés, amely az ügy érdemére is kihatással volt. 

A Pp.339/A.§-a alapján a bíróság a közigazgatási határozatot - jogszabály eltérő rendelkezése hiányában - a meghozatalakor alkalmazandó jogszabályok és fennálló tények alapján vizsgálja felül. 

A közúti közlekedési előéleti pontrendszerről szóló 2000. évi CXXVIII. törvény (továbbiakban: Kpt.) 2. §-a szerint a közúti közlekedési előéleti pontrendszer olyan rendszer, amely jogszabályban meghatározott szabályszegés elkövetése esetén kiszabható pontok e törvényben meghatározott számának elérése esetén a vezetői engedély ideiglenes visszavonását teszi lehetővé. 
Az 5. § (1) bekezdése alapján a Nyilvántartó a közúti közlekedési nyilvántartásról szóló 1999. évi LXXXIV. törvény (a továbbiakban: Kknyt.) 8. §-a szerinti vezetői engedély nyilvántartás részeként vezeti a pontrendszer adatait.
Ugyanezen jogszabályhely (1a) bekezdése szerint az (1) bekezdésben meghatározott nyilvántartás - a természetes személyazonosító adatok kivételével - közhiteles hatósági nyilvántartásnak minősül. 
Az 5.§ (2) bekezdése értelmében a pontrendszer hatálya alá tartozó szabályszegést elbíráló szabálysértési hatóság, közigazgatási hatóság, fegyelmi hatóság, a helyszínen alkalmazott közigazgatási bírság és a helyszíni bírság kiszabására jogosult hatóság az (1) bekezdés a)-h), a bíróság az (1) bekezdés a)-g) pontjaiban megjelölt adatokról a jogerőre emelkedéstől számított nyolc napon belül értesíti a Nyilvántartót.
A (3) bekezdés kimondja, hogy a Nyilvántartót az (1) bekezdés j)-k) pontjaiban megjelölt adatokról a vezetői engedély átvételére, kiadására jogosult, külön jogszabályban meghatározott hatóság az okmány leadását, kiadását, az igazolás bemutatását követő három napon belül értesíti.
A (4) bekezdés alapján a Nyilvántartó a (2) bekezdés szerinti értesítésben megnevezett szabályszegéshez a jogszabályban rendelt pontszámot nyilvántartásba veszi.

A 6. § (1) bekezdése akként rendelkezik, hogy a nyilvántartásba vett pontszámot a pontszám alapját képező szabályszegést megállapító határozat jogerőre emelkedésének, illetve a helyszíni bírság tudomásulvételének időpontjától számított legfeljebb három évig lehet a pontok összesítésénél figyelembe venni.

A 7. § szerint ha a járművezető nyilvántartott pontjainak száma elérte vagy meghaladta a 18-at, a Nyilvántartó három napon belül értesíti az illetékes fővárosi és megyei kormányhivatal járási (fővárosi kerületi hivatalát (a továbbiakban: közlekedési igazgatási hatóság), amely ennek alapján a járművezető vezetői engedélyét határozattal, nyolc napon belül visszavonja. Ezen határozat jogerőre emelkedésekor nyilvántartott pontokat a közlekedési igazgatási hatóság törli.

A közúti közlekedési igazgatási feladatokról, a közúti közlekedési okmányok kiadásáról és visszavonásáról szóló 326/2011. (XII. 28.) Korm. rendelet 16. § (1) bekezdés szerint járművezetésre jogosító okmányt a közlekedési igazgatási hatóság nem adhat annak, aki járművezetésre közlekedésbiztonsági szempontból alkalmatlan. E rendelet alkalmazásában közlekedésbiztonsági szempontból járművezetésre alkalmatlannak kell tekinteni azt a személyt az e.) pont értelmében akinek a vezetői engedélyét a közúti közlekedési előéleti pontrendszerről szóló törvény alapján a közlekedési igazgatási hatóság ideiglenesen visszavonta, a határozat jogerőre emelkedésétől kezdődően a visszavonást követően elkezdett utánképzés elvégzését tanúsító igazolás közlekedési igazgatási hatóságnál történő bemutatásáig, de legalább a vezetői engedély leadása napjától számított hat hónapig.

Felperes a tárgyaláson az általa megjelölt jogszabálysértéseket annyiban tartotta fenn, hogy már csak az elévülésre hivatkozott, figyelemmel arra, hogy az 1. sz. települési Rendőrkapitányság .... számú, 2015. január 19-én kelt határozata, melyben engedély nélküli vezetés szabálysértés elkövetése miatt 50.000,- forinttal sújtották, 2015. január 30. napján – kifogás hiányában - jogerőre emelkedett. Ebben a határozatában a szabálysértési hatóság tájékoztatta a felperest, hogy cselekményével a közlekedési előéleti pontok száma 5, melyről a határozat jogerőre emelkedését követően értesítette a nyilvántartó szervet. Csak utal arra a bíróság, hogy a Kúria már több határozatában kifejtette, hogy a hatóság döntését az sem befolyásolja, ha felperes a pontszámokról nem kap tájékoztatást, illetve a tájékoztatás téves. (Kfv.III.37.385/2013/5.szám)

A bíróságnak tehát jelen perben arról kellett döntést hoznia, hogy jogszerű volt-e a felperes vezetői engedélyének visszavonása.

Az elsőfokú hatóság határozatát 2015. február hó 5. napján hozta meg a KEK KH, mint nyilvántartó szerv 2015. február hó 3. napján érkezett értesítése alapján. Az értesítés közhiteles nyilvántartáson alapul, melynek adatai szerint felperes nevepontjainak száma 2015. február hó 3. napján elérték a 18 pontot. 

A fent idézett jogszabályhelyek alapján a bíróság megállapította, hogy az 1. sz. települési Járási Hivatal, mint elsőfokú hatóság megalapozottan határozott felperes vezetési jogosultsága szünetelésének elrendeléséről, nyilvántartásba vételéről, és vezetői engedélyének visszavonásáról, mivel a határozat meghozatalának időpontjában a 18 pont elérése okán mérlegelés nélkül kerül sor a vezetői engedély visszavonására. 

A Kpt. vezetési jogosultság szünetelésére, illetőleg a vezetői engedély visszavonására vonatkozó jogszabályi rendelkezései az elsőfokú közlekedési igazgatási hatóság számára mérlegelést, eltérést nem engedő, ún. kategorikus rendelkezéseket tartalmaznak. (Kúria Kfv.IV.37.339/2010/4.számú ítélete)

Így alperes helyesen hivatkozott arra is, hogy a pontok összeszámítása szempontjából mérlegelésnek, méltányosságnak helye nincs, mivel azt a jogszabály nem teszi lehetővé. A Kpt. 7. § /1/ bekezdése értelmében a közlekedési igazgatási hatóság a nyilvántartásban szereplő adatokat nem bírálhatja felül, nem vizsgálhatja, az értesítés alapján mindenfajta további értékelés nélkül köteles a vezetői engedély adott határidőn belüli, határozattal történő visszavonására.

A Kpt. 7. § (1) és (2) bekezdéseiből tehát egyértelműen megállapítható az, hogy a közlekedési igazgatási hatóság a nyilvántartó által küldött értesítés alapján jár el, annak figyelembevételével hozza meg döntését. 

Ugyanakkor felperes fellebbezésében és bírósági felülvizsgálat iránti kérelmében is az általa „elévülés”-ként megjelölt indokra hivatkozott, melynek vizsgálatával azonban alperes érdemben nem foglalkozott másodfokú határozatában. A Kpt. elévülésről nem rendelkezik, azonban azt kimondja, hogy a nyilvántartásba vett pontszámot a pontszám alapját képező szabályszegést megállapító határozat jogerőre emelkedésének, illetve a helyszíni bírság tudomásulvételének időpontjától számított legfeljebb három évig lehet a pontok összesítésénél figyelembe venni.

A bíróság a perben tett nyilatkozatokat pedig azok tartalma alapján bírálja felül, így a felperes által „elévülésként” megjelölt indokot annak tartalma alapján a Kpt. 6.§-ában meghatározott pontszámítás kizártságaként értékelte és vizsgálta.

Így azt állapította meg, hogy a felperes vonatkozásában a biztonságos közlekedésre alkalmatlan jármű vezetés miatt megállapított 6 pontot 2015. február 13. napjáig, a biztonsági öv nélküli közlekedés miatti 3 pontot 2015. április 17. napjáig, a kötelező haladási irány szabályainak megszegése miatti 4 pontot  2017. november 22. napjáig, míg az engedély nélküli vezetés miatti 5 pontot 2018. január 30. napjáig lehet az összesítésénél figyelembe venni.

A másodfokú hatóság, jelen per alperese a határozatát 2015. március hó 17. napján hozta meg. A bíróság pedig a Pp. 339/A. §-ának rendelkezései szerint az alperesi határozat meghozatalakor fennállt tények alapján hozta meg ítéletét.

És habár a másodfokon elbírált elsőfokú közlekedési hatósági határozat a 18 büntetőpont elérésével bekövetkező többlet- jogkövetkezményt vonja le, állapítja meg, a másodfokú hatóságnak figyelemmel kellett volna lennie eljárása során arra az akkor már bekövetkezett többlet-tényállási elemre, hogy a 2012. február 13. napján jogerősen megállapított 6 pontot az összesítés során nem lehet figyelembe venni, így a vezetői engedély visszavonásának feltételei 2015. március hó 17. napján már nem álltak fenn, vagyis nem volt jogszerű felperes vezetői engedélyének visszavonása.

Függetlenül tehát attól, hogy az elsőfokú határozat meghozatalánál még fennálltak a vezetői engedély visszavonásának feltételei, az alperesnek a határozata meghozatalának időpontjában  fennálló tények alapján kellett volna meghoznia másodfokú határozatát, az akkori tények vizsgálata mellett, amit azonban elmulasztott. Ezen szabálysértést olyan lényeges eljárási szabálysértésként értékelte a bíróság, amely a bírósági eljárásban nem orvosolható és a határozat érdemére is kihatott, ezért a bíróság az alperesi határozatot a Pp.339.§ (1) bekezdése alapján hatályon kívül helyezte és alperest új eljárás lefolytatásra kötelezte.

Mivel az elsőfokú határozat idején még más tények álltak fenn, a fentiek alapján a másodfokú hatóságnak a megismételt eljárás során el kell bírálnia felperes fellebbezését és a határozata meghozatalának időpontjában fennálló tények alapján érdemben kell döntést hoznia annak a figyelembevételével, hogy felperes előéleti pontjai közül a jogerőre emelkedést követő 3 éven túliakat már nem lehet a pontok összesítésénél összeadni.

Az Illetékekről szóló 1990. évi CXIII. törvény (Itv.) 43.§ (3) bekezdése alapján a közigazgatási határozat bírósági felülvizsgálata iránti eljárás illetéke - ha törvény másként nem rendelkezik, és a határozat nem adó-, illeték-, adójellegű kötelezettséggel, társadalombiztosítási járulék- vagy vámkötelezettséggel, versenyüggyel, sajtótermékkel és médiaszolgáltatással - kivéve a panaszügyeket -, elektronikus hírközléssel vagy közbeszerzéssel kapcsolatos - 30 000 forint.

Az alperest, mint költségvetési szervet az Itv.5.§ (1) bekezdés c) pontja alapján teljes személyes illetékmentesség illeti meg, ezért a fenti eljárási illeték a 6/1986. (VI.26.) 13.§ (1) bekezdése és 14.§-a alapján az állam terhén marad. 

Felperes pernyertes lett, ugyanakkor perköltséget nem kért, ezért a bíróság az arról való döntéshozatalt mellőzte. 

Az ítélet elleni fellebbezési jogot a Pp.340.§ (1) bekezdése zárja ki. 

Miskolc, 2015. október hó 19. napján 

								dr. Gyurán Ildikó 
									bíró