...i Járásbíróság

5.P.20.026/2016/3.

A ...i Járásbíróság dr. Balázs Zoltán ügyvéd ...) által képviselt felperes neve..., ... alatti lakos felperesnek – alperes neve..., ... szám alatti lakos alperes ellen végrehajtás megszüntetése iránti perében meghozta az alábbi

Í T É L E T E T

A bíróság a keresetet - ideértve ...  Végrehajtói Irodája előtt 400.V.501/2009. számú végrehajtás felfüggesztése iránti kérelmet is - e l u t a s í t j a .

Kötelezi a felperest, hogy fizessen meg a Nemzeti Adó- és Vámhivatal ... Megyei Adóigazgatósága felhívására 729.900.- (hétszázhuszonkilenc-kilencszáz) forint eljárási illetéket. 

Az ítélet ellen a kézbesítéstől számított 15 nap alatt fellebbezésnek van helye, melyet írásban          3 példányban a ...i Járásbírósághoz kell benyújtani a ...i Törvényszékhez  címezve, vagy keddi panasznapon szóban jegyzőkönyvbe mondható.

A másodfokú bíróság tárgyaláson kívül bírálhatja el a fellebbezést, ha

- ezt a fellebbezési határidő lejárta előtt a felek közösen kérték,
- ha a fellebbezés csak a perköltség viselésére vagy összegére, a meg nem fizetett illeték vagy az állam által előlegezett költség megfizetésére vonatkozik, továbbá ha az ítélet indokolása ellen irányul és a fellebbező fél a fellebbezésben nem kérte tárgyalás tartását.

Ha a fellebbező fél akár a fellebbezésben, akár a másodfokú bíróság felhívására, illetve a fellebbező fél ellenfele a másodfokú bíróság felhívására tárgyalás tartását kéri, a fellebbezést tárgyaláson kell elbírálni.

I N D O K O L Á S

A bíróság a tényállást a ...i Járásbíróság 0603-2.Vh.943/2015. irata, ...  Végrehajtói Irodájának tájékoztató levele, az adós személyes előadása és az általa felmutatott orvosi iratok, a keresetlevél, a költségmentességi nyilatkozat és a számlák alapján állapította meg:

A ... Megyei Bíróság a 13.P.20.029/2008/25. sorszámú – 2009. június 19-én jogerőre emelkedett – ítélete alapján 0600-2.Vh.1599/2009/1/I. sorszámú végrehajtási lapot állította ki alperes neve... végrehajtást kérő kérésére ... adós ellen 7.309.375. -forint tőke és ennek 2008. január 7-től a kifizetés napjáig járó, minden naptári félév teljes idejére az érintett naptári félévet megelőző utolsó napon érvényes jegybanki alapkamattal megegyező mértékű késedelmi kamat behajtása iránt. A végrehajtási lap kiállításának dátuma: 2009. szeptember 3-a. 
... önálló bírósági végrehajtó 2009. szeptember 22-én iktatta a végrehajtási lapot 46.V.501/2009. szám alatt és még aznap lekérdezést foganatosított a TAKARNET Földhivatali Információs Rendszerből és megállapította, hogy az adós ingatlannal nem rendelkezik. 
- 2 -

2009. szeptember 23-án 8 óra 20 perckor a ... szám alatti lakásban foglalást kísérelt meg, a helyszínen ..., az adós édesanyja volt jelen és elmondta a végrehajtónak, hogy az adós tulajdonát képezi ¼ részben a ... szám alatti ingatlan, és az adós hosszabb ideje külföldön tartózkodik. 

2009. november 3-án a végrehajtó további lekérdezéseket foganatosított. Megállapította, hogy az adós nem szerepel a személyi- és lakcímnyilvántartásban és nyilvántartott munkajogviszonya sincs. 2010. május 4-én hivatalos feljegyzésben rögzítette a végrehajtó, hogy az adós gépjármű ingóvagyonnal nem rendelkezik. 

2010. május 5-én a 8. sorszámú jegyzőkönyvben megállapította a végrehajtó, hogy az eljárás új fedezet megjelöléséig a Vht. 52. §  d/ pontja szerint szünetel és a Vht. 54. § d/ pontja alapján folytatható. Ezt a jegyzőkönyvet a végrehajtást kérő dr. ... nevű jogi képviselője átvette 2010. május 14-én. A végrehajtó az adós édesanyja által megjelölt: ... szám alatti ingatlanra vonatkozó adatgyűjtést a továbbiakban nem végzett. 2010. május 4-én díjjegyzéket állított ki és megküldte a bírósági gazdasági hivatalnak, melyet a hivatal 2010. május 10-én vett át. A végrehajtó 10. sorszámú irata a végrehajtó által kiállított 2010. május 4-i díjjegyzék, azonban kézírással azon javítások láthatók, vélhetően a gazdasági hivatal küldte vissza a végrehajtónak a díjjegyzéket javítás céljából. A végrehajtó 2010. május 13-án ennek megfelelően újabb díjjegyzéket állított ki és azt ismételten megküldte a bírósági gazdasági hivatalnak, aki azt május 18-án vette át. 2010. november 29-én a bírósági gazdasági hivatal átutalt a végrehajtónak 78.035.- forintot végrehajtói szolgáltatás jogcímen. ... önálló bírósági végrehajtó 2010. december 6-án kiállította a díjjegyzék-számlát a befizetett 78.305.- forintról, és ezt megküldte a végrehajtást kérőnek, az adósnak és a bírósági gazdasági hivatalának is. Az adós a küldeményt „nem kereste”, a BGH 2010. december 23-án átvette, a végrehajtást kérő részére postázott küldemény pedig „ismeretlen helyre költözött” visszakerült a végrehajtóhoz. Arra nézve nincs adat, hogy miért nem a jogi képviselőnek küldte meg a végrehajtó a díjjegyzék-számlát.

Az alperes (vh-kérő) 2012. július 16-i levelében kérte a végrehajtót, hogy: „Adós általi tartozás 7.309.375.- Ft és annak kamatának összegét pontosan megküldeni szíveskedjen, ...”, továbbá tájékoztatást kért a behajtásról. Jelezte, hogy a tartozásból az adóstól nem kapott eddig semmit. 

Ezt a beadványt ... Végrehajtói Irodája iktatta, és 2012. augusztus 16-án tájékoztatta arról a végrehajtást kérőt (alperest), hogy 2012. június 1-i hatállyal a végrehajtási ügy iratait ő vette át. Kérte, hogy a végrehajtást kérő ezt követően a 400.V.501/2009. végrehajtási ügyszámra hivatkozzon. Tájékoztatta arról az alperest, hogy az ügy 2010. május 4-e óta szünetel és az erről szóló jegyzőkönyvet a jogi képviselő 2010. május 14-én átvette. Arról azonban nem tájékoztatta az alperest, hogy milyen feltételek esetén folytatódhat az eljárás. 

2015. augusztus 28-án az alperes ismételten levelet intézett a végrehajtóhoz, amelyben – tartalma szerint – a végrehajtási eljárás folytatását kérte arra hivatkozva, hogy súlyos milliókról van szó.
Tájékoztatást kért a további eljárásra vonatkozóan és hivatkozott arra, hogy eddig súlyos betegsége miatt nem tudott az ügyben lépéseket tenni. Azt is jelezte, hogy tudomása szerint az adós (felperes) körülbelül 10 éve Írországban él. Ez a beadvány 2015. augusztus 31-én érkezett meg a végrehajtóhoz. 

Dr.... önálló bírósági végrehajtó 2015. szeptember 29-én kelt 17. sorszámú jegyzőkönyvével hatálytalanította a korábbi – szünetelést megállapító – intézkedését és rögzítette, 
- 3 -
5.P.20.026/2016/3.

hogy a fokozatosság elvének betartása mellett folytatja az eljárást. Ezt a jegyzőkönyvet a végrehajtást kérőnek és az adósnak is megküldte a végrehajtó. Az adós példányát helyettes átvevőként az édesanyja vette át. A végrehajtó felderítette az adós jelenlegi lakóhelyét, majd felhívta őt a tartozás haladéktalan megfizetésére. A 2015. szeptember 30-i, 19. sorszámot viselő intézkedés szerint az 2015. október 15-ig felszámított tartozás összege 12.165.272.- forint. Ezen belül 7.309.375.- forint a tőke, 3.316.388.- forint a kamat, 95.000.- forint a végrehajtást kérőnél felmerülő költség, 78.305.- forint a végrehajtást kérőnek járó költségrész, 151.405.- forint az állami illeték, 110.945.- forint a munkadíj, 55.473.- forint költségátalány, 19.000.- forint készkiadás, 85.773.- forint általános költségátalány (kamarai), 943.608.- forint a jutalék. Ugyanezen a napon elektronikus banki megkeresést, gépjármű lekérdezést, illetve munkaviszony lekérdezést is foganatosított, megállapította, hogy az adós a tulajdonosa az 1995-ös gyártási évű, ... forgalmi rendszámú gépjárműnek. Kiderítette továbbá, hogy a felperes 595/760-ad részben tulajdonosa a ... szám alatti ingatlannak. Tájékoztatta a végrehajtást kérőt a foganatosított intézkedésekről. A ... Megyei Kormányhivatal Családtámogatási és Társadalombiztosítási Főosztálya arról tájékoztatta a végrehajtót, hogy az adós 2015. augusztus                    24-e óta a  ... Kft. alkalmazásában áll. 

Az adós kifogást nyújtott be 2015. október 8-án a végrehajtóhoz, elévülésre hivatkozással az eljárás megszüntetését kérte. Az adósnak ezen kérelme a 0603-2.Vh.943/2015. számú eljárásban az ítélethozatalig nem került elbírálásra. 
Az elektronikus banki megkeresés nemleges eredménnyel zárult. 

A felperes keresetében azt kérte, hogy a bíróság a 0600-2.Vh.1599/2009. számon elrendelt és ... Végrehajtói Irodája előtt 400.V.501/2009. szám alatt folyamatban lévő végrehajtási eljárást szüntesse meg és kötelezze az alperest 365.000.- forint elsőfokú perköltség 15 napon belül történő megfizetésére és a feljegyzendő illeték viselésére. Kérelmezte a Polgári perrendtartás 370. §-a alapján a végrehajtási eljárás felfüggesztését a Vht. 57. § /3/ bekezdésére utalással. A kereset jogalapját a Pp. 367. §-ában, a pertárgyértéket pedig 7.309.375.- forint tőkeösszegben jelölte meg. Előadta, hogy az ennek megfelelő 438.600.- forint eljárási illeték lerovását mellőzi, mert a ... Kft-nél havi nettó 71.822.- forint munkabérre tesz szert, amiből nem tudja az illetéket megfizetni. A ...  alatti ingatlanból őt megillető 595/760 rész tulajdoni hányad forgalmi értékét 4.500.000.- forintban, míg a ... személygépkocsi forgalmi értékét 200.000.- forintban jelölte meg. Havi rendszeres kiadásként feltüntetett 6.000 – 7.000.- forint gázdíjat, 4.500.- forint villanyáramdíjat, 5.000.- forint vízdíjat, 4.260.- forint szemétdíjat és 8.300.- forint tűzifaköltséget. Elsődlegesen teljes, másodlagosan részleges személyes költségmentesség, harmadlagosan személyes illetékfeljegyzési jog engedélyezését kérte. Mellékelt közüzemi számlákat, valamint a végrehajtási lapot és a végrehajtótól beszerzett iratokat. Hivatkozott arra, hogy 2010. május 14-án átvette a végrehajtást kérő jogi képviselője az eljárás szünetelését megállapító jegyzőkönyvet és a 2012. július 16-i levelében nem kérte a végrehajtás folytatását, ezért a folytatásra nem is került sor. Ezt követően 2015. augusztus 28-án kelt beadványa alapján a végrehajtó 2015. szeptember 29-én rendelte folytatni a végrehajtást. A felperes jogi álláspontja szerint azonban ez az alperesi beadvány sem tekinthető végrehajtás folytatása iránti kérelemnek. A Ptk. 6: 22. § /l/ bekezdése, 6: 25. § /3/ bekezdése alapján a végrehajtás a főköveteléssel együtt elévült. Több mint 5 év telt el ugyanis a végrehajtó szünetelést megállapító jegyzőkönyve és a 2015. augusztus 28-án kelt kérelem benyújtásáig anélkül, hogy az elévülést megszakító végrehajtási cselekmény történt volna. A felperes jogi álláspontja az, hogy a végrehajtás és az alapul szolgáló követelés 2015. május 14-én elévült. A ...Végrehajtói Iroda által 2010. december 6-án kiadott díjjegyzék a 
- 4 -

kialakult gyakorlat szerint nem szakította meg az elévülést, nem tekinthető végrehajtási cselekménynek. Ezt azzal indokolta, hogy a Vht. 35. § /l/ bekezdése alapján a végrehajtási cselekményről jegyzőkönyvet kell készíteni, a díjjegyzék pedig nem minősül jegyzőkönyvnek, tehát végrehajtási cselekménynek sem tekinthető. 

Az alperes érdemi ellenkérelme a kereset elutasítására irányult. Azzal védekezett, hogy nem szeretné, hogy megszűnjön a végrehajtás, szeretne a pénzéhez hozzájutni, a végrehajtás intézésében pedig rákos betegsége és az ezzel összefüggő kezelés akadályozta meg 2015. március 18-ától novemberig terjedő időben. Betegségének fennállását és a kezeléseket orvosi dokumentumok felmutatásával igazolta. Hivatkozott arra is, hogy 2013-ban ...ban a dunai árvíz elvitte az albérletüket, ideiglenesen egy másik ingatlanba költöztek, hogy a gyerekeknek ne kelljen a tanulmányaikat tanév közben megszakítani, de 2013 nyarán visszaköltözött az alperes a gyerekeivel ...re, illetve egyik lánya ...ben tanul, két fia külföldön él. Jelenleg egy nagykorú és egy kiskorú gyermek eltartásáról gondoskodik. Nagykorú gyermeke nem tanul és munkát sem végez. Kiskorú gyermek hetedik osztályos a ... Általános Iskolában. 

2013 nyarán az Ombudsmantól kért és kapott tájékoztatást az alperes, melynek hatására ingyenes jogi tanácsadást vett igénybe a ... Megyei Kormányhivatal Igazságügyi Szolgálat Jogi Segítségnyújtó Osztályánál, de érdemi segítséget nem kapott. 

A felperes keresete  a l a p t a l a n .

A peres felek közötti – a végrehajtási eljárás alapjául szolgáló – jogviszony még az 1959. évi IV. számú törvény (a továbbiakban az 1959-es Ptk.) hatályban léte alatt keletkezett. A 2013. évi CLXXVII. törvény 1. § kimondja, hogy a Polgári törvénykönyvről szóló 2013. évi V. törvény (a továbbiakban Ptk.) rendelkezéseit a hatálybalépését követően keletkezett tényekre és jogviszonyokra, valamint megtett jognyilatkozatokra kell alkalmazni, ha ez a törvény másként nem rendelkezik. A Ptk. 2014. március 15-én lépett hatályba.

A 2013. évi CLXXVII. törvény 50. § /l/ bekezdése értelmében a Ptk. hatálybalépésekor fennálló kötelmekkel kapcsolatos, a Ptk. hatálybalépése után keletkezett tényekre és megtett jognyilatkozatokra – ideértve az e tények és jognyilatkozatok által keletkeztetett újabb kötelmeket is – a Ptk. hatálybalépése előtt hatályos jogszabályokat kell alkalmazni. 

Az 1959. Ptk. 324. § /l/ bekezdése kimondja, hogy: „A követelések 5 év alatt elévülnek, ha jogszabály másként nem rendelkezik.” A főkövetelésekkel együtt évülnek el az attól függő mellékkövetelések is. (/2/ bekezdés). Az elévült követelés bírósági úton történő érvényesítését a 325. § /l/ bekezdése kizárja.
Az elévülés a követelés esedékessé válásával kezdődik. Az elévülés jogintézményének a lényege az, hogy aki az igényét hosszabb időn keresztül nem érvényesíti, passzivitását úgy kell tekinteni, mint aki felhagyott igénye érvényesítésével. 
A végrehajtási jog elévülése azt jelenti, hogy egy bizonyos idő elteltével a végrehajtási jog megszűnik. A végrehajtási jog a végrehajtás szünetelése alatt elévülhet abban az esetben, ha a végrehajtó az eljárást az adós lefoglalható vagyonának hiányában szüneteltette le. A perbeli esetben azonban a foglaláskor az adós édesanyja tett az adós ingatlanvagyoni illetőségére nézve bejelentést, amiből az következik, hogy a fenti okra hivatkozással a végrehajtó nem állapíthatta volna meg a szünetelést. A végrehajtó nem tudta felderíteni az adós belföldi lakóhelyét, azonban hiánypótlásra sem hívta fel ebben a körben a végrehajtást kérőt. 
- 5 -
5.P.20.026/2016/3.

A végrehajtási lapon a végrehajtás alá vonható vagyontárgyaknál feltüntetésre került a munkabér és egyéb járandóság 33 százaléka, bárkivel szemben fennálló követelés, bárhol fellelhető és lefoglalható ingóság, bárhol fellelhető és lefoglalható ingatlan. A végrehajtást kérőnek tehát nem volt kötelezettsége, hogy a végrehajtónak egyéb forrásból tudomására jutott ingatlanilletőségre nézve külön is kérje a végrehajtás foganatosítását (... utcai ingatlan ¼ része). 

A végrehajtási jog elévülésének a kezdete a végrehajtás alapjául szolgáló határozatban megszabott teljesítési határidő lejártát követő nap, esetünkben 2009. június 19-e. 

„Ha a követelést a jogosult menthetõ okból nem tudja érvényesíteni, az akadály megszûnésétõl számított 1 évben belül – 1 éves vagy ennél rövidebb elévülési idõ esetében pedig 3 hónapon                   belül – a követelés akkor is érvényesíthetõ, ha az elévülési idõ már eltelt, vagy abból 1 évnél, illetõleg 3 hónapnál kevesebb van hátra ...” (1959. Ptk. 326. § /2/ bekezdés). Menthetõ oknak a bírói gyakorlat a végrehajtási eljárás részvevõin kívül álló, menthetõ okot tekinti, amely idõlegesen akadályozza a végrehajtás alá vont követelés érvényre juttatását, ezáltal a végrehajtás folyatását. A végrehajtást gátló körülménynek menthetõ okra visszavezethetõnek és átmeneti jellegûnek kell lennie. Végrehajtási eljárásban is meghosszabbodik az elévülési határidõ az akadály elhárulását követõen.

A bíróság megítélése szerint az alperes súlyos betegsége – bár nem tekinthető az alperes személyétől független körülménynek –, az alperes akaratán kívüli menthető ok, ami az elévülés nyugvását idézte elő. Az alperes 2015. augusztus 28-án szorgalmazta második alkalommal a végrehajtás folytatását. Ez az időpont tekinthető az elévülés nyugvása megszűnése időpontjának, 2015. augusztus 28-ától tehát még 1 év áll az alperes rendelkezésére, hogy a követelését érvényesítse. Nem osztja tehát a bíróság azt a felperesi álláspontot, hogy 2015. március 18-ától számított 3 hónap elteltével megszűnt az alperesnek a végrehajtási joga, hiszen a törvényi szabályozástól eltérő megállapodás nem volt a felek között az elévülési időre nézve.
Az elévülés nyugvását idézte elő az alperes által hivatkozott és a felperes által kétségbe nem vont dunai árvízi katasztrófa is, de az nem tisztázott, hogy mennyi időtartamra akadályozta az alperest a végrehajtás szorgalmazásában. 

A követelés teljesítése iránti írásbeli felszólítás, a követelés bírósági úton érvényesítése és a megegyezéssel való módosítás, valamint a tartozásnak a kötelezett részéről való elismerése megszakítja az elévülést (1959. Ptk. 327. § /l/ bekezdés). 

A bíróság megítélése szerint az alperes által 2012. július 16-án kelt és a végrehajtóhoz megküldött beadványa a végrehajtás foganatosítására irányuló kérelem, még akkor is, ha ez kifejezetten nem tartalmazza a „kérelem” kifejezést, hiszen az alperes azt kérte, hogy a végrehajtó küldje meg neki az adós összes tartozását kamataival, illetve tájékoztatást kért arra nézve, hogy történt-e valamilyen behajtás. Az alperes végrehajtást kérői minőségében ezáltal a követelését bírósági/végrehajtási úton érvényesítette, ezzel megszakadt az elévülés és újból kezdődött.

Az 1994. évi LIII. törvény (Vht.) 57. § /l/ bekezdése kimondja, hogy: „A végrehajtási jog a végrehajtandó követeléssel együtt évül el.” Az elévülést általában kérelemre kell figyelembe venni. Az elévülésre hivatkozás elegendő ok az 1952. évi III. törvény (Pp.) 367. §-a alapján végrehajtás megszüntetése iránti per megindításához. Ha a végrehajtási jog elévült, a már elrendelt végrehajtást nem lehet folytatni. Bármely végrehajtási cselekmény megszakítja a végrehajtási jog elévülését (Vht. 57. § /4/ bekezdés). Helyes az a felperesi észrevétel, mely szerint a Vht. nem sorolja fel, hogy 
- 6 -

mik a végrehajtási cselekmények. Valóban nem tartalmaz erre vonatkozó értelmező rendelkezést a törvény. Ugyanakkor nem ért egyet a bíróság a felperesi állásponttal, amely a Vht. 35. § /l/ bekezdéséből azt a következtetést vonja le, hogy a végrehajtó által díjjegyzék kiállítása nem minősül végrehajtási cselekménynek. A 35. § /l/ bekezdése a következőképpen szól: „A végrehajtó a 
helyszíni eljárásáról, továbbá a jogszabályban meghatározott más végrehajtási cselekményekről jegyzőkönyvet készít ...” Eszerint a végrehajtó köteles jegyzőkönyvet felvenni a helyszíni eljárásról és olyan végrehajtási cselekményekről, amelyekre ezt jogszabály előírja. A díjjegyzéknek, számlának teljesen felesleges még jegyzőkönyv címet is adni, azt jegyzőkönyv formában elkészíteni. 

A végrehajtó a 35/2015. (XI.10.) IM. rendelet 28. §-ában foglalt esetekben díjjegyzéket köteles kiállítani, és ezt a feleknek kézbesíteni. A díjfelszámítás ellen végrehajtási kifogást lehet benyújtani. Ebből szintén az következik, hogy a díjjegyzék kiállítása végrehajtási cselekmény, hiszen még jogorvoslattal is megtámadható.
A végrehajtási eljárás irataiból megállapítható, hogy az elsőként kiállított díjjegyzéket a bírósági gazdasági hivatal visszaküldte a végrehajtónak, aki emiatt új díjjegyzéket állított ki, illetve módosította az eredeti díjjegyzéket 2010. május 13-án, majd ezt követően a bírósági gazdasági hivatal által átutalt 78.305. -forint végrehajtói szolgáltatásról kiállította a számlát 2010. december 6-án. Ez ellen szintén végrehajtási kifogásnak van helye a végrehajtó tájékoztatása szerint, ezért nem helytálló az a felperesi érvelés, hogy ez a végrehajtói intézkedés nem minősül végrehajtási cselekménynek.

A felperes a ...Végrehajtói Iroda előtt 400.V.501/2009. számon folyamatban lévő végrehajtás felfüggesztését is kérte. A Pp. 370. § lehetőséget ad végrehajtás megszüntetési és korlátozási perben a végrehajtás felfüggesztésére. Ennek a feltételeit nem határozza meg a Pp. A Vht. 48. § /3/ bekezdése az adós kérelmére kivételesen és akkor teszi lehetővé a végrehajtás felfüggesztését, ha az adós a felfüggesztésre okot adó, méltányolható körülményt igazolt és az adóst a végrehajtási eljárás során korábban nem sújtották rendbírsággal. A 48. § /5/ bekezdése példálózó jelleggel említi különös méltánylást érdemlő körülményként az adós által eltartásra köteles és tartásra szoruló személyek számát, az adós, vagy az eltartott személy tartós és súlyos betegségét, illetve az adóst is sújtó természeti katasztrófát, mely a végrehajtási eljárás során következett be. Ilyenekre a felperes nem hivatkozott. Az viszont tény, hogy a felperes az általa vélelmezetten eltelt elévülési idő lejártát követően munkaviszonyt létesített, ingatlant szerzett, gépjárművet vásárolt. 2009. június 19-től 6 éven keresztül önként nem teljesítette az alperest megillető követelést.

A bíróság a peradatok között nem talált olyan méltányolható körülményt, ami okot adott volna a végrehajtás felfüggesztésére, ezért a felperes ez irányú kérelmét elutasította. 

A pernyertes fél költségét a pervesztes fél tartozik megfizetni a Pp. 78. § /l/ bekezdés alapján. Perköltségként merül fel jelen esetben a felperes személyes illetékfeljegyzési joga folytán feljegyzett eljárási illeték és a felperest képviselő ügyvéd munkadíja. A pervesztes felperes viseli az összes perköltséget. A pertárgyértéket a Polgári perrendtartás 26. §-ának megfelelően a felperes köteles megjelölni, ha azonban ez az érték a köztudomással vagy a bíróság hivatalos tudomásával ellenkezik, vagy egyébként valószínűtlen, a bíróság határozza meg a pertárgy értékét.
 Végrehajtás megszüntetési perben a pertárgy értéke a végrehajtási összeg, illetve annak az a része, amelyre a végrehajtási jog megszûntét állítják (Pp. 24. § /2/ bekezdés g/ pont).
 A bíróság dr. ... önálló bírósági végrehajtó 2015. szeptember 30-i végrehajtói felhívásában foglalt összegbõl (12.165.272.- forint) kiindulva állapította meg a pertárgyértéket és  
- 7 -
5.P.20.026/2016/3.

az 1990. évi XCIII. törvény 42. §-ában foglalt 6 százalékos mértékben állapította meg az eljárási illeték összegét, melyet a pervesztes felperes utólag köteles a NAV felhívására megfizetni. 

Mivel a bíróság nem szüntette meg a végrehajtást, így a végrehajtónak járó költségről, díjról, stb. nem kellett rendelkezni.

A fellebbezésre vonatkozó tájékoztatás a Pp. 233., 234. és 256/A. §-án alapul. 

..., 2016. évi február hó 3. napja

										Dr. Nagy Edit s.k.
									                       bíró