A ... Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság  aszemélyesen eljáró felperes neve(.... szám alatti lakos) felperesnek – a dr. Livják-Rozoga Veronika jogtanácsos által képviselt alperes neve (... szám alatti székhelyű) alperes ellen gyámhatósági ügyben hozott közigazgatási határozat felülvizsgálata iránti perében meghozta az alábbi

í t é l e t e t :

A bíróság a keresetet  e l u t a s í t j a .

Kötelezi a felperest, hogy az illetékügyben eljáró adóhatóság felhívására – az ott közölt időben és módon – fizessen meg az államnak 30.000,- (harmincezer) forint feljegyzett illetéket. 

 Kötelezi a felperest, hogy  15 nap alatt fizessen meg az alperesnek 10.000,- (tízezer) forint perköltséget. 

Az ítélet ellen fellebbezésnek helye nincs. 

I n d o k o l á s 

A perben nem álló ... anyától és ... ...i lakos apától P... 2010. november 2-án született ... gyermek a szülők külföldi tartózkodása miatt születése óta felperes nagyszülő és az anyai nagynéni közös háztartásában nevelkedett, a nagynénit ... a gyámhatóság 2011. december 1-jén jogerős határozatával a gyermek gyámjául kirendelte. 2013. évben a gyermek védelembe vételére került sor.  
... a ...ban 2012. június 12-én született ... utónevű gyermekét két hetes korában hazahozta Magyarországra és szüleire, valamint ... testvérére bízta, majd visszament ...ba. ... Magyarországon nem volt anyakönyvezve, iratai nem voltak. 
A ... Járási Gyámhivatal a 2013. február 7-én kelt .../2013. számú határozatával kk. ... ... ideiglenes elhelyezéséről határozott, mely határozat jogerőre emelkedett. A határozat indokolása szerint a nagynéni (...) középsúlyos értelmi fogyatékos, a gyermekkel az anyja nem tartja a kapcsolatot, nem kérte a családba fogadását, nem intézte el okmányait, a nagymama beteg, a nagypapa külön él és három műszakban dolgozik. 

2013. március 7-én a felperes megjelent a gyámhivatalban és előadta, hogy ... ...i állampolgár és bemutatta anyakönyvi kivonatát.  Előadta, hogy a gyermek apja ... ...i állampolgár, a gyermeket ...ban kívánják nevelni. Az anya ezt követően hosszabb ideig nem jelentkezett, a gyermek hivatalos iratainak intézésében előrelépés nem történt. 

Az elsőfokú gyámhatóság a 2013. március 19-én kelt .../2013. számú határozatával kk. ... ... ideiglenes hatályú elhelyezését megszüntette és átmeneti nevelésbe vételét rendelte el. A nagypapa családba fogadására irányuló és gyámnak való kirendelés iránti kérelmét elutasította. 
... anya 2013. december 27-én ... nevű gyermeke átmeneti nevelésbe vételének, valamint ... nevű gyermeke családba fogadásának és gyámságának megszüntetését kérte, gyermekei ...ba történő kivitele érdekében.  
A alperes neve... Járási Hivatal Járási Gyámhivatala a 2014. március 12-én kelt .../2014. számú határozatával kk. ... ... átmeneti nevelésbe vételét megszüntette és nevelésbe vételét rendelte el. A .../2014. számú határozat rendelkező részében megállapította, hogy a szülő és a gyermek kapcsolattartását felülvizsgálta és a rendelkezésre álló adatok alapján a gyermek örökbe fogadhatóvá nyilvánítása ügyében a gyámhivatal eljárást indít. 

... fellebbezése folytán eljárt alperes a 2014. április 10-én kelt .../2014. számú határozatával az elsőfokú határozatot helybenhagyta. A határozat rögzítette, hogy az anya több mint fél évig a gyermeket nem látogatta, róla nem érdeklődött sem levélben, sem telefonon, sem interneten, semmilyen kapcsolata, kötődése a gyermekhez nincs. A felperes ezen határozat ellen keresetet nyújtott be a bírósághoz, mely keresetet a ... Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság a .../2014/11. számú ítéletével elutasított. 

Az elsőfokú gyámhatóság a 2014. március 10-én kelt .../2014. számú határozatával kk. ... családba fogadását megszüntette, egyidejűleg a gyermek nevelésbe vételéről határozott. A családba fogadó gyám ... fellebbezése folytán eljárt alperes a 2014. április 10-én kelt .../2014. számú határozatával az elsőfokú határozatot helybenhagyta. Megállapította, hogy a pszichológus szakértői vélemény alapján – figyelemmel a családdal foglalkozó szakemberek véleményére – a gyermek családból történő kiemelése indokolt. A gyermek fejlődésében, értelmi képességeiben nagyobb mértékű elmaradás mutatkozik. Legjelentősebb lemaradása a beszédprodukcióban mutatkozik meg. A gyermekvédelmi központ szakértői bizottsága javaslatára nevelőszülői családban történő elhelyezésre került sor. 

Az elsőfokú gyámhivatalnál ... és ... szülők, valamint ... nagynéni a gyermekek nevelésbe vételének megszüntetésére irányuló kérelmet nyújtott be, mely kérelmet az elsőfokú gyámhivatal 2015. november 24-én a .../2015. számú határozattal elutasított és a gyermekek nevelésbe vételét és egyéni elhelyezési tervét a továbbiakban is fenntartotta. 

 Az elsőfokú gyámhatóság a ... Megyei Gyermekvédelmi Központ és Területi Gyermekvédelmi Szakszolgálat, a gyermekvédelmi gyám javaslata, az alapellátásában és a szakellátásban dolgozó szakemberek véleménye alapján a 2015. december 22-én kelt .../2015. számú határozatával ... ... és ... nevelésbe vett gyermekeket két évre örökbe fogadhatóvá nyilvánította. Elrendelte egyúttal ... ... és felperes nevenagyszülők, valamint ... nagynéni, továbbá ... anya és ... apa kapcsolattartási jogának hat hónap időtartamban való szüneteltetését. 

A határozat szerint a szülők gyermekeikkel egy éve egyszer sem találkoztak személyesen, a szülők együttműködése látszólagos. ... 9 hónaposan került nevelőszülői családba, jelenleg óvodás. Kevert specifikus fejlődési zavara miatt külön fejlesztő pedagógus is foglalkozik vele, pszichomotoros fejlődési készségét úszásterápiával igyekeznek javítani. ... is óvodás, logopédus fejlesztő pedagógus foglalkozik vele. Mindkét gyermek nevelőszülője nagy hangsúlyt fektet fejlesztésükre. 
A szülők idézés ellenére megjelenési kötelezettségüknek nem tettek eleget, a családgondozóval, gyámmal, nevelőszülőkkel nincs kapcsolatuk, az elmúlt évek tapasztalatai alapján nincs remény arra, hogy a nevelésbevétel megszüntethető legyen, ... és ... a vér szerinti családban nevelkedjen. 
Erre tekintettel a Polgári törvénykönyvről szóló 2013. évi V. törvény (Ptk.) 4:127. § (1) bekezdés a) pontja alapján a gyermekeket két évre örökbe fogadhatónak nyilvánította. A kapcsolattartási jog szüneteltetését a Ptk. 4:124. § (4) bekezdésére és a gyámhatóságokról, valamint a gyermekvédelmi és gyámügyi eljárásról szóló 149/1997. (IX.10.) Kormányrendelet (Gyer.) 37. § (5) bekezdésére figyelemmel rendelte el. 

A határozat ellen a felperes nagyszülő fellebbezett, melynek folytán eljárva az alperes a 2016. január 25-én kelt .../2016. számú határozatával a fellebbezést elutasította és az elsőfokú gyámhivatal határozatát helybenhagyta. A határozat kifejtette, hogy a szülőknek az örökbe fogadhatóvá nyilvánítási eljárásról tudomásuk volt, de sem személyesen, sem írásban nem tettek nyilatkozatot, holott az idézést és a határozatot ...i címükön átvették. Az anya a gyermekekkel egy éve nem találkozott, az apa soha nem kereste még a kapcsolattartás lehetőségét sem. A nagyszülő és a nagynéni élt a kapcsolattartás jogával, de életkörülményük, egészségi és mentális állapotuk, valamint az elmúlt évek tapasztalatai alapján nincs remény és lehetőség arra, hogy a nevelésbevétel megszüntethető legyen és a kislányok vér szerinti családban nevelkedjenek – figyelemmel a korábbi eljárások során keletkezett igazságügyi pszichológus és elmeorvosi véleményekre is. Kifejtette, hogy a rendszeres kapcsolattartás hiánya miatt az anya a gyermekek számára idegenné vált, érzelmileg nem kötődnek hozzá. Az ... Családsegítő Szolgálat és Gyermekjóléti Központ (a továbbiakban: Szolgálat) részéről a hazagondozás – a külföldi lakóhely miatt – kivitelezhetetlen. 
A családon belüli elhelyezésre nincs lehetőség. A gyermekek a nagyszülő és a nagynéni gondozásából kerültek kiemelésre 2013. és 2014. évben. A nevelésbe vétel ügyében bírósági felülvizsgálatra került sor, melynek során igazságügyi szakértő is megállapította, hogy sem az anya, sem a nagynéni gyermeknevelésre nem alkalmas. 
A szolgálat tájékoztatása szerint az örökbefogadásra várakozók nyilvántartásában van olyan kérelmező házaspár, akiknél vélhetően realizálódhat a gyermekek örökbefogadása. 

A felperes „a nevelésbe vétel megtartása és a gyermekek láthatása” ügyében kérelmet nyújtott be a ... Közigazgatási és Munkaügyi Bírósághoz, mely bíróság a nagyszülő kérelmét áttette a hatáskörrel rendelkező gyámhivatalnak. Az elsőfokú gyámhivatal megállapította, hogy az ügyben már döntést hozott, a felperes kérelmét a hatóság már érdemben elbírálta és nincs olyan új tény vagy új jogi szabályozás, ami ugyanazon jog érvényesítésére irányuló kérelem újrafelvételére adna lehetőséget. Erre tekintettel a közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló 2004. évi CXL. törvény (Ket.) 30. § e) pontja alapján a kérelmet érdemi vizsgálat nélkül elutasította a 2016. február 11-én kelt ...2016. számú végzésével. 

A felperes ezen végzés ügyszámát megjelölve fellebbezés elnevezésű beadványt nyújtott be,  kérve a gyámhatóságot, hogy ismételten mérlegelje álláspontját. A beadvány szerint amennyiben továbbra is a gyermekek örökbe fogadhatóságáról döntenének úgy kéri a keresetet a bíróság felé irányítani. 
A felperes ezen beadványát az alperes fellebbezésként bírálta el és azt elutasítva az érdemi vizsgálat nélkül elutasító fenti végzést helybenhagyta. Tájékoztatta a felperest, hogy amennyiben a .../2016. számú, 2016. január 25-én kelt határozat elleni kereseti kérelmet kíván előterjeszteni, úgy azt három példányban a alperes neve... Járási Hivatalában terjesztheti elő. 

A felperes a ... Közigazgatási és Munkaügyi Bíróságon 2016. április 27-én nyilvános félfogadási napon felvett jegyzőkönyvben bejelentette, hogy a 2016. február 24-i fellebbezés megjelölésű beadványban tévesen jelölte meg a gyámhatóság által hozott döntés ügyiratszámát. A beadványban tárgyként is megjelölte, hogy unokái örökbe fogadhatónak nyilvánítása ügyében kíván jogorvoslattal élni. A beadványa indokolásában is végig az örökbe fogadhatóság ellen tiltakozott, de mivel jogban nem jártas, így összekeverte az ügyszámokat. Megjelölte azonban, hogy kéri a keresetét bíróság felé irányítani, melynek a hatóság nem tett eleget. Keresetét ezért továbbra is fenntartja, mert álláspontja szerint alkalmas a gyermekek nevelésére. 

 A bíróság megállapította, hogy a felperes 2016. február 24-én kelt fellebbezés elnevezésű beadványa tartalmában az alperes .../2016. számú határozatának bírósági felülvizsgálatára irányul. 

A felperes keresete szerint a két éve nevelőszülőkhöz került unokáival a kapcsolatot rendszeresen tartotta, a nevelőszülők kéréseit is figyelembe véve. Bár a gyerekek jelenleg szakszerű ellátásban részesülnek, mégis tapasztalható számos probléma náluk (bepisilés, hajrágás, körömrágás). Álláspontja szerint a család felnőtt tagjai egyéni életviteli, egészségügyi problémái nem befolyásoló tényezők abban, hogy a gyermekeket továbbra is látogathassák és kialakítsák a megfelelő unoka-nagyszülő viszonyt. Szeretné, ha a gyerekek bárhol is nőnek fel tudják és értsék, hogy kik a vér szerinti családtagjai. Előadta, hogy egészségi állapota évek óta stagnál, a nagypapa pedig a gyermekek érdekében hazaköltözött. A nagypapa is nyugdíjas, így a gyermekeket biztos háttér várja. Hangsúlyozta, hogy sem a nagyszülők, sem a szülők nem mondtak le hivatalosan gyermekeikről és jogaikról. 

Az alperes ellenkérelmében a határozat indokait fenntartva a kereset elutasítását kérte. 

 A kereset   a l a p t a l a n.

A bíróság a tényállást a közigazgatási iratok, a felek előadása és a perbe csatolt iratok alapján állapította meg.

A Ptk. 4:124. § (1) bekezdés a) pontja alapján a gyámhatóság a nevelésbe vett gyermeket legfeljebb két évre örökbe fogadhatónak nyilvánítja, ha a szülőjének szülői felügyeleti joga nem szűnt meg és a szülő önhibájából gyermekével egy éve nem tart rendszeres kapcsolatot vagy fél éven át semmilyen formában nem tart kapcsolatot, illetve életvitelén, körülményein nem változtat és emiatt a nevelésbevétel nem szüntethető meg. 
A (4) bekezdése szerint a gyámhatóság a gyermek örökbefogadása érdekében az örökbe fogadhatónak nyilvánítással egyidejűleg a szülő kapcsolattartási jogát szünetelteti. 
A bíróság utal arra, hogy az alperes határozatát nem a szülők, hanem a nagyszülő támadta keresettel, különösen a kapcsolattartás szüneteltetését sérelmezve. 

Az alperes az eljárás során hivatkozott arra, hogy álláspontja szerint az örökbe fogadhatóvá nyilvánítás kérdéséről a felperes csak a határozat egybefoglalása miatt értesült, ezért jogorvoslati kérelmet kizárólag csak a kapcsolattartásra vonatkozóan terjeszthetett elő a Ket. 98. § (1) bekezdése alapján, így kereseti kérelme is kizárólag erre irányulhat, hiszen a Ptk. 4:124. § (4) bekezdése alatt jelen esetben értelemszerűen a kapcsolattartásra jogosultak (nagyszülők, nagynéni) értendők. 
A bíróság megállapította, hogy az alperes a ülvizsgálni kért határozatban ugyanakkor érdemben bírálta el a felperes fellebbezését, mely a gyermekek örökbe fogadhatóvá nyilvánítását is sérelmezte. Mindazonáltal a felperes kapcsolattartási joga is szorosan kapcsolódik az örökbe fogadhatóvá nyilvánításhoz, ezért a felperes kereshetőségi joga is fennáll a bíróság álláspontja szerint. 

A kereset mentén történő bírósági felülvizsgálat alapján a bíróság ugyanakkor megállapította, hogy az alperes határozata a keresetlevélben felhívottak szerint nem jogszabálysértő. A gyermekek a nagyszülői családból kerültek kiemelésre, nevelésbe vételük megszüntetése a közigazgatási eljárás határozatai szerint nem volt lehetséges. 
A felperes azon hivatkozása, hogy sem a szülők, sem a nagyszülők és nagynéni nem mondtak le a gyermekekről és jogaikról, nem gátja az örökbe fogadhatónak nyilvánításhoz akkor, ha jogszabály szerinti feltételek fennállnak. 
A bíróság az alperesi iratokból a családgondozó, a gyám, a nevelőszülők nyilatkozatából megállapította, hogy a szülők önhibájukból gyermekeikkel egy éve nem tartottak rendszeres kapcsolatot és több mint fél éven át semmilyen formában kapcsolatot velük nem tartottak, életvitelükön, körülményeiken a nevelésbe vétel megszüntetése érdekében nem változtattak. 
A felperes a szülői kapcsolattartás hiányát érdemben nem tudta cáfolni, az általa a perbe csatolt dokumentumok (számlák, e-mailek) sem igazolják, hogy a szülőknek gyermekeikkel 2014. december hónaptól rendszeres kapcsolatuk lett volna. 
A felperes maga adta elő, hogy ... jelenleg is ...ban tartózkodik és le kívánják mondani magyar állampolgárságukat. 
Megjegyzi a bíróság, hogy a szülők a bíróság tájékoztatása ellenére a jelen perbe történő beavatkozási szándékukat sem jelentették be, a bíróság tájékoztatására nem reagáltak. 

A Gyer. 37. § (5) bekezdése szerint a kijelölt gyámhivatal az örökbe fogadhatóvá nyilvánításról és annak meghosszabbításával egyidejűleg a gyermek érdekében a szülők kapcsolattartási jogát szünetelteti. A kapcsolattartás szüneteltetése a fent idézett jogszabályokkal alátámasztott. 
Az alperes határozatában – helyesen – a gyermekek mindenek felett álló érdekét tekintette elsődlegesnek, mely határozat a kereset mentén történő felülvizsgálat eredményeként jogszabálysértőnek nem bizonyult, ezért az ellene  irányuló alaptalan keresetet a bíróság a Pp. 339. §-a alapján elutasította. 

Az ítélettel pervesztes felperes az illetékekről szóló 1990. évi XCIII. tv. 74. § (3) bekezdése folytán alkalmazandó 6/1986. (VI.26.) IM rendelet 13. § (2) bekezdése alapján a feljegyzett kereseti illeték megfizetésére köteles. 
Köteles továbbá a Pp. 78. § (1) bekezdése alapján az alperest képviselő jogtanácsos munkadíjából álló perköltségének megfizetésére a 32/2003. (VIII.22.) IM rendelet 3. § (3) bekezdése szerint számítottan. 

Az ítélet elleni fellebbezést a Pp. 340. § (1) bekezdése zárja ki.

..., 2016. november 24.
				. Wéber Jánosné dr. Nesz Éva  s.k.
						         b í r ó