A Kúria
mint felülvizsgálati bíróság
ítélete
Az ügy száma: 	Pfv.I.21.182/2015/10. szám

A tanács tagjai: . Orosz Árpád a tanács elnöke
	Dr. Csentericsné dr. Ágh Bíró Ágnes előadó bíró
	Dr. Kiss Gábor bíró

A felperes: 	Felperes
A felperes képviselője: Dr. Molnár Györgypártfogó ügyvéd
Az alperesek: 	I. rendű személyeseneljárt
	II. rendű személyeseneljárt
	(8200 Veszprém, Tulipán utca 3.)
Az alperesek képviselője: 

A per tárgya: 	Kártérítés

A felülvizsgálati kérelmet benyújtó fél: felperes

A másodfokú bíróság és a jogerős határozat száma: Veszprémi Törvényszék
						      2.Pf.21.153/2014/3.
Az elsőfokú bíróság és a határozat száma: Veszprémi Járásbíróság
					 10.P.21.323/2012/67.
Rendelkező rész
A Kúria a Veszprémi Törvényszék 2.Pf.21.153/2014/3. számú jogerős ítéletét hatályában fenntartja.

Kötelezi a felperest, hogy 15 napon belül fizessen meg az I-II. rendű alpereseknek személyenként 5.450 (Ötezer-négyszázötven) forint felülvizsgálati eljárási költséget.

A felperest képviselő pártfogó ügyvéd díja a teljes egészében pervesztes felperes terhére esik. 

A le nem rótt 883.300 (Nyolcszáznyolcvanháromezer-háromszáz) forint felülvizsgálati eljárási illetéket az állam viseli.
Az ítélet ellen felülvizsgálatnak nincs helye.
Indokolás
A felülvizsgálat alapjául szolgáló tényállás

 [1]	A peres felek szomszédok. A felperes a V., T. u. 5.szám alatti, az alperesek a T. u. 3. szám alatti ingatlan tulajdonosai; lakrészeik közös tető alatt találhatók. Az alperesek 2009 júliusában tetőfelújítási munkálatokat végeztek, amely során a tető le volt fóliázva. A tetőfedők a leszedett régi cserepeket a felperes kérésének megfelelően helyezték el a lakrésze feletti padláson. 2009 nyarán a felperes és az alperesek ingatlana is beázott. A felperes ingatlana vizesedés miatt több helyen károsodott, a nagyszobában penészfolt található. A felperes asztmatikus megbetegedésben szenved, magas vérnyomással küzd. A felperes tüdőasztmája nem tekinthető jól kezeltnek, gyógyszereit rendszertelenül szedi, nem az orvosi előírásoknak megfelelően alkalmazza azokat.
 [2]	A peres felek között birtokháborítás és kártérítés iránt indult peres eljárásban a városi bíróság 10.P.20.489/2010/51-I. szám alatti ítéletével a felperes keresetét elutasította. 
 [3]	A törvényszék mint másodfokú bíróság a 2.Pf.20.540/2012/7. számú 2012. június 28-án kelt részítéletével az elsőfokú bíróság ítéletét részítéletnek tekintette és a birtokháborítás megállapítása, a 25 m² ingatlanrész birtokba bocsátása és a használati díj megfizetésére irányuló keresetet elutasító rendelkezéseket helybenhagyta. A kártérítés tárgyában az elsőfokú bíróság ítéletét hatályon kívül helyezte és az elsőfokú bíróságot a per újabb tárgyalására és újabb határozat hozatalára utasította. 
A kereseti kérelem és az alperesek védekezése
 [4]	A megismételt eljárás során a felperes pontosított keresetében 7.693.100 forint vagyoni és 2009. július 1-jétől havi 95.000 forint nem vagyoni kár megfizetésére kérte kötelezni az alpereseket egyetemlegesen, a Ptk. 339.§ (1) bekezdésére alapítottan. Hivatkozása szerint az alperesek 2009 júliusában az ingatlanukon - esős időszakban - tetőt cseréltek, ezzel okozati összefüggésben a lakrésze feletti tetőt megbontották, ennek következtében az ingatlan része a pinceszintig beázott, a víz a lakásban lévő ingóságait részben, a pincében lévő ingóságait teljes egészében tönkretette. Ezzel kapcsolatban állítása szerint 1.051.000 forint javítási költsége merült fel. Az alperesek megbízása alapján a munkások - szerinte - 3-4000 darab leszedett cserepet a nádstukatúros mennyezetre halmoztak fel a padlásterében, emiatt a mennyezet meghajlott, veszélyessé vált, 6.642.100 forint költséggel javítható. Nem vagyoni kárigényét arra alapította, hogy az alperesek tetőfelújításával okozati összefüggésben kialakult  penészedés miatt asztma és magas vérnyomás megbetegedésben szenved, havi gyógyszerköltsége 15.000 forint, betegségei hiányában a Lidl áruházláncban helyezkedhetne el, keresetkiesése nettó 80.000 forint. 
 [5]	Az alperesek a kereset elutasítását kérték mind a jogalap, mind az összegszerűség tekintetében.
Az első- és másodfokú ítélet
 [6]	Az elsőfokú bíróság ítéletével a keresetet elutasította. 
 [7]	Tanúkat hallgatott ki, helyszíni tárgyalást tartott. N. A. igazságügyi szakértő alapszakvéleményének kiegészítése után azt állapította meg, hogy a felperes ingatlanának beázása nem hozható okozati összefüggésbe az alperesek által végzett munkálatokkal, a beázásnak több oka van (nincs megfelelő szellőztetés, a szobában folyik a ruhák szárítása, a csatorna rossz elvezetése miatt a víz alámossa a falakat) a szoba mennyezetén kialakult repedések nem hozhatók összefüggésbe a stukatúr mennyezeten elhelyezett cserepekkel; a födém lehajlása semmilyen veszélyt nem jelent, a vakolatkárosodás az új bádogozással megszűnt. 
 [8]	Az alperesek csatolták a munkavégzés megkezdése előtt készített CD lemezt, amit  a felek a tárgyaláson megtekintettek. Az elsőfokú bíróság ennek alapján úgy foglalt állást, hogy a felperes fotói az ebből nyerhető bizonyítékok megcáfolására nem voltak alkalmasak, a felperes csupán állította, de semmilyen módon nem bizonyította, hogy a szobájában 30 cm magasan állt a víz, illetőleg a pincében tárolt tüzelőanyagok és parketta teljes egészében használhatatlanná vált. A felperes károsodása és az alperesek munkavégzése közötti okozati összefüggés bizonyítottságának hiányában úgy ítélte meg, hiányzik a kárigény jogalapja, ezért az alpereseknek kártérítési felelőssége nincs.
 [9]	A beszerzett egészségügyi dokumentáció és a háziorvos nyilatkozata alapján, elfogadva az igazságügyi orvosszakértői véleményt, az elsőfokú bíróság megállapította, hogy a felperes már legalább 2003-tól szenved magas vérnyomás betegségben, 2006-tól tüdőasztmában, állapotában annak ellenére, hogy az előírt kezelési módokat, utasításokat nem tartotta be, a gyógyszereket rendszertelenül szedte, állapotrosszabbodás nem következett be. Nem látta megállapíthatónak az okozati összefüggést az asztma és a beázás okozta penészedés között, ennek hiányában - érvelt - a felperes betegségei nem hozhatók összefüggésbe az alperesek 2009. évi tetőfelújításával, azaz az alperesek kártérítési felelőssége a nem vagyoni kárigény tekintetében sem állapítható meg. 
 [10]	A felperes fellebbezése folytán eljárt másodfokú bíróság ítéletével az elsőfokú bíróság ítéletét - lényegében annak helyes indokai alapján - helybenhagyta. Megállapította, hogy a 2009-től használati díj fizetésére kötelezésre irányuló kereseti kérelem tárgyában jogerős részítélettel döntött a törvényszék 2.Pf.20.540/2012/7. számú, 2012. június 28-án kelt részítéletével, ezért az ítélt dolog érvényesítésére nincs mód. A 2009. év előtti időszakra kért használati díj pedig a Pp. 247.§ (1) bekezdése szerint a keresetváltoztatás tilalmába ütközik, ezért a fellebbezést e körben a másodfokú bíróság nem vizsgálta. 
 [11]	A másodfokú bíróság a fellebbezés kapcsán rámutatott arra, hogy az alperesek a felújítás során az ingatlan kellő védelméről gondoskodtak, a felperes maga is elismerte (46. sorszámú tárgyalási jegyzőkönyv), hogy a beázás ellen a megfelelő fóliás védelem megvalósult. A másodfokú bíróság a szakértői véleményt maga is alaposnak és aggálytalannak találta, elfogadta ítélkezése alapjául a szakértő megállapítását és azt, hogy az elsőfokú bíróság a felperes ellentmondó nyilatkozatai, a tanúk vallomása és a rendelkezésre álló egyéb bizonyítékok együttes értékelésével helyesen állapította meg, hogy a felperes nem tudta kétséget kizáróan bizonyítani, hogy beázása az alperesek tetőfelújításával hozható okozati összefüggésbe. Az elsőfokú bíróság ugyancsak helytállóan jutott arra a következtetésre - állapította meg a másodfokú bíróság -, hogy a felperes nem igazolta a beázás és az egészségromlás közötti okozati összefüggést sem.
A felülvizsgálati kérelem és ellenkérelem
 [12]	A jogerős ítélet ellen a felperes élt felülvizsgálati kérelemmel, amelyben elsődlegesen annak hatályon kívül helyezését és - tartalma szerint - az elsőfokú bíróság ítélete keresetének helyt adó megváltoztatását, másodlagosan az elsőfokú bíróság új eljárásra és új határozat hozatalára utasítását kérte. Álláspontja szerint lényeges eljárási szabálysértéssel hozták meg az eljáró bíróságok az ítéleteiket. Sérelmezte, hogy nem került sor szó szerinti jegyzőkönyvezésre, az általa kért körülmények jegyzőkönyvezését elmulasztotta az elsőfokú bíróság, megsértve ezzel a Pp. 117.§ (1) és (4) bekezdésében, valamint a Pp. 118.§ (3) bekezdésében foglaltakat. Álláspontja szerint a rendelkezésre álló adatok (V. D. nyilatkozata, a fia tanúvallomása, valamint a csatolt, dátummal ellátott digitális fényképek) egyértelműen bizonyítják, hogy az alperesek jogellenes károkozó magatartásával okozati összefüggésben károsodott az ingatlana és ezzel vagyoni és nem vagyoni kára is bekövetkezett. A szakértői vélemény - szerinte - aggályos és megalapozatlan, az szakmailag kifogásolható. Továbbra is sérelmezte, hogy a jogerős ítélet nem tartalmaz döntést a 2004-2009 közötti időszakra vonatkozó használati díjak és azok késedelmi kamata tárgyában. 
A Kúria döntése és jogi indokai
 [13]	A felülvizsgálati kérelem nem alapos.
 [14]	A felülvizsgálatnak mint rendkívüli perorvoslatnak az alapja a jogszabálysértés, amely anyagi vagy eljárásjogi jogszabálysértés egyaránt lehet, utóbbi azonban a Pp. 270.§ (2) bekezdése és 275.§ (3) bekezdése rendelkezéseinek összevetéséből következően csak akkor, ha annak az ügy érdemi elbírálására is lényeges kihatása volt. 
 [15]	Ebből következően a felpereseknek a Pp. 117.§ (1) és (4) bekezdésében, valamint a Pp. 118.§ (3) bekezdésében foglaltak megsértésére történő hivatkozása nem képezhette felülvizsgálat tárgyát. 
 [16]	A Kúriának a felperes felülvizsgálati kérelme alapján abban a kérdésben kellett állást foglalni, hogy a másodfokú bíróság jogerős ítéletével helytállóan jutott-e arra a következtetésre, hogy nem hozható okozati összefüggésbe a felperes károsodása az alperesek által történt tetőfelújítással, s ennek hiányában az alpereseket kártérítési felelősség nem terheli. 
 [17]	
 [18]	A másodfokú bíróság helytállóan állapította meg, hogy a keresetben érvényesített, a 2004-től 2009-ig terjedő időszakra vonatkozó használati díj iránti igény ítélt dolog - res iudicata - e kereseti kérelem tárgyában a törvényszék a 2.Pf.20.540/2012/7. Számú, 2012. június 28-án jogerős részítéletével határozott. 
 [19]	A kártérítési igény kapcsán a Kúria elöljáróban rámutat arra, hogy a felperes által nem vagyoni kárként érvényesített igény a Ptk. 355.§ (4) bekezdése szerint vagyoni kárnak minősül. 
 [20]	A hivatkozott törvényhely szerint kártérítés címén a károkozó körülmény folytán a károsult vagyonában beállott értékcsökkenést és az elmaradt vagyoni előnyt, továbbá azt a kárpótlást vagy költséget kell megtéríteni, amely a károsultat ért vagyoni és nem vagyoni hátrány csökkentéséhez vagy kiküszöböléséhez vezet. Figyelemmel arra, hogy a felperes az alperesek károkozó magatartással okozati összefüggésben bekövetkezett egészségromlás miatt elmaradt jövedelmet és gyógyszerköltséget érvényesített, ez mint elmaradt vagyoni előny és összegszerűen meghatározható költség, vagyoni kár. Ezen kívül a felperes javítási költséget érvényesített, amely a vagyonában bekövetkezett hátrány - tényleges bár - csökkentéséhez vagy kiküszöböléséhez szükséges. Káron értünk általában minden olyan hátrányt, amely valamely esemény folytán valakit személyében, illetőleg vagyonában ér.
 [21]	A Polgári Törvénykönyvről szóló 1959. évi IV. törvény (a továbbiakban: Ptk. 339.§ (1) bekezdése fogalmazza meg a kártérítés általános szabályát. Eszerint a jogellenességet, a hátrányos eredményt (kárt) és az okozati összefüggést a károsultnak kell bizonyítani, de a felróhatóság hiányát, azaz a vétlenséget a károkozónak kell bizonyítania, tehát sikeres kimentés esetén mentesülhet a kártérítési felelősség alól. A károkozó akkor mentesül a felelősség alól, ha bizonyítja, hogy úgy járt el, ahogy az az adott helyzetben általában elvárható volt. 
 [22]	Az adott esetben az eljáró elsőfokú bíróság a Pp. 206.§ (1) bekezdésben szabályozott mérlegelési jogkörben eljárva helyesen állapította meg a jogvita elbírálása szempontjából jelentős tényeket és körülményeket. Mindezekhez képest a Pp. 206.§ (1) bekezdésében foglaltak megsértését csupán a bizonyítékok nyilvánvalóan okszerűtlen vagy a logika szabályaival ellentétes mérlegelése alapozhatja meg. Az adott ügyben azonban a bizonyítékok felülmérlegelésére okot adó körülmény nem merült fel [Pp. 275.§ (1) bek.], ezért a jogerős ítéletben foglalt tényállás felülvizsgálatának nem volt indoka.
 [23]	
 [24]	A rendelkezésre álló peradatok alapján az eljáró bíróságok megalapozottan állapították meg, hogy a felperes az eljárás során nem bizonyította kétséget kizáróan az alperesek tetőfelújításával okozati összefüggésben bekövetkezett károsodását. Az igazságügyi szakértői véleményeket az első- és a másodfokú bíróság helytállóan tekintette megalapozottnak és aggálytalannak, annak megdöntésére a felperes által hivatkozott bizonyítékok (fia tanúvallomása, fényképfelvételek tartalma) nem alkalmasak. A szakvélemények egyértelműek, az abban foglalt megállapítások nem tekinthetők homályosnak, hiányosnak és ellentmondásosnak, N. A. szakértői véleménye alapján aggálytalanul megállapítható, hogy az egyszeri beázás nem okozhatott olyan állapotromlást a mennyezetben, amelyre a felperes a kárigényét alapította. A Kúria e körben utal arra, hogy a felek között abban nem volt vita, hogy az alperesek a megfelelő fóliás védelemről gondoskodtak, ezért a tetőcserepek levétele esetén sem történhetett olyan mértékű beázás, amely a felperes által hivatkozott vagyoni hátrányt okozhatta. 
 [25]	Az igazságügyi orvosszakértői vélemények alapján nem vitás, hogy a felperes egészségi állapota megromlott, magas vérnyomásban és asztmás megbetegedésben szenved, azonban ezek a megbetegedések nem hozhatók okozati összefüggésbe az alperesek tetőfelújításával, figyelembe véve az orvosi dokumentációt, valamint a háziorvos nyilatkozatát is. A betegségek összefüggésben állhatnak a felperes lakásának állapotával, ugyanakkor - mivel asztmája már a 2009-et megelőzően is volt - ez a tény csupán megerősíti azt, hogy a lakása már az alperesek munkavégzése előtt is vizes, egészségtelen volt. Következésképpen a betegségek nem a felperes által állított károkozó körülményekkel állnak okozati összefüggésben. Ennek hiányában az alpereseket kártérítési felelősség nem terheli. 
 [26]	A fentiekre tekintettel a Kúria a jogerős ítéletet a felülvizsgálati kérelemben hivatkozott jogszabálysértés hiányában a Pp. 275.§ (3) bekezdése alapján hatályában fenntartotta.
Záró rész
 [27]	A felperes felülvizsgálati kérelme nem vezetett eredményre, ezért Pp. 270.§ (1) bekezdése szerint alkalmazott Pp. 78.§ (1) bekezdése alapján köteles megfizetni az alpereseknek  a felülvizsgálati tárgyaláson való megjelenésükkel felmerült, igazolt útiköltségüknek megfelelő összegű költségeit. 
 [28]	A felperes személyes költségmentessége folytán a felülvizsgálati eljárási illetéket a 6/1986. (VI.26.) IM rendelet 13.§ (1) bekezdése és 14.§-a alapján az állam viseli. 
 [29]	A felperest képviselő pártfogó ügyvéd díja a Pp. 270.§ (1) bekezdése alapján alkalmazott Pp. 87.§ (2) bekezdése alapján teljes egészében a felperes terhére esik. A pártfogó ügyvéd díjának megállapításáról és kiutalásáról a 2007. évi CLI. törvénnyel módosított 2003. évi LXXX. törvény 62.§-a szerint a jogi segítségnyújtó szolgálat határoz az elsőfokú bíróság értesítését követően.
 [30]	A Kúria a felülvizsgálati kérelmet a  felperes kérelmére  a Pp. 274.§ (1) bekezdése alapján tárgyaláson bírálta el. 
Budapest, 2016. április 27.
Dr. Orosz Árpád s.k. a tanács elnöke, Dr. Csentericsné dr. Ágh Bíró Ágnes s.k. előadó bíró, Dr. Kiss Gábor s.k. bíró