Kúria

végzés

Az ügy száma:			Bfv.II.827/2018/12.
A határozat szintje: 		felülvizsgálat

A tanács tagjai: 		. Katona Sándor a tanács elnöke 
		. Krecsik Eldoróda előadó bíró 
		. Feleky István bíró
	
Az eljárás helye: 	
Az eljárás formája:  		tanácsülés
Az ülés napja: 			2019. január 10.
Az ügy tárgya: 	                   csalás bűntette és más bűncselekmény
Terhelt(ek): 			... (névváltoztatás után ...) terhelt
	
Első fok: 		II. és III. Kerületi Bíróság, 2017. június 15., tárgyalás, 			4.B.III.1177/2014/77. számú ítélete
Másodfok: 		ővárosi Törvényszék, 2017. november 20., nyilvános ülés, 			26.Bf.10.528/2017/15. számú ítélete
Harmadfok:			Fővárosi Ítélőtábla, 2018. március 27., nyilvános ülés, 				4.Bhar.9/2018/7. számú ítélete

Az indítvány előterjesztője: ... (névváltoztatás után ...) terhelt 			 meghatalmazott védője
Az indítvány iránya:		 a terhelt javára
Rendelkező rész 
A Kúria a csalás bűntette és más bűncselekmény miatt ... (névváltoztatás után ...) ellen folyamatban volt büntetőügyben a Budapesti II. és III. kerületi Bíróság 4.B.III.1177/2014/77. számú ítéletét, a Fővárosi Törvényszék mint másodfokú bíróság 26.Bf.10.528/2017/15. számú ítéletét, valamint a Fővárosi Ítélőtábla mint harmadfokú bíróság 4.Bhar.9/2018/7. számú ítéletét hatályában fenntartja. 
A Kúria végzése ellen fellebbezésnek vagy felülvizsgálatnak nincs helye, s ebben az ügyben az indítvány előterjesztője, valamint azonos tartalommal más jogosult újabb felülvizsgálati indítványt nem nyújthat be.

Indokolás
I. 
[1]	A Budapesti II. és III. Kerületi Bíróság a 2017. június 15. napján meghozott és kihirdetett 4.B.III.1177/2014/77. számú ítéletében ... (névváltoztatás után ...) terheltet bűnösnek mondta ki
- 2 rendbeli csalás bűntettében [Btk. 373. § (1) bekezdés, és (5) bekezdés b) pontja a (2) bekezdés b) pontjának bc) alpontjára figyelemmel],
- 10 rendbeli csalás bűntettében, melyből 2 rendbeli folytatólagosan elkövetett [Btk. 373. § (1) bekezdés, és (4) bekezdés b) pontja a (2) bekezdés b) pontjának bc) alpontjára figyelemmel, valamint
- 12 rendbeli hamis magánokirat felhasználásának vétségében (Btk. 345. §).
[2]	Ezért őt - halmazati büntetésül - 6 év börtönfokozatú szabadságvesztésre és 6 év közügyektől eltiltásra ítélte.
[3]	Megállapította, a szabadságvesztésből legkorábban a büntetés kétharmad részének kitöltését követő napon bocsátható feltételes szabadságra.
[4]	Rendelkezett a magánfelek által előterjesztett polgári jogi igényről, azok járulékos költségmegfizetéséről, valamint a bűnügyi költség viseléséről.
[5]	Az elsőfokú bíróság ítélete ellen a terhelt és védője által elsődlegesen felmentésért, másodlagosan enyhítésért bejelentett fellebbezés alapján eljáró Fővárosi Törvényszék mint másodfokú bíróság a 2017. november 20. napján meghozott és kihirdetett 26.Bf.10.528/2017/15. számú ítéletében az elsőfokú bíróság ítéletét megváltoztatta.
[6]	A terhelt cselekményeit
- 2 rendbeli csalás bűntettének [Btk. 373. § (1) bekezdés, (2) bekezdés b) pont bc) alpont, (5) bekezdés b) pont],
- 10 rendbeli csalás bűntettének [Btk. 373. § (1) bekezdés, (2) bekezdés b) pont bc) alpont, (4) bekezdés b) pont] -mely két esetben folytatólagosan, három esetben közvetett tettesként elkövetett - minősítette.
[7]	A terheltet az ellene 2 rendbeli hamis magánokirat felhasználásának vétsége (Btk. 345. §) vádja alól felmentette.
[8]	A terhelt szabadságvesztés büntetését 4 évre, a közügyektől eltiltás mellékbüntetést 4 évre enyhítette.
[9]	Kimondta, hogy a terhelt a szabadságvesztésből a büntetés fele részének kitöltését követő napon feltételes szabadságra bocsátható.
[10]	A megítélt polgári jogi igények jogalapját megjelölte, ezt meghaladóan az előterjesztett, illetve megítélt polgári jogi igények tekintetében a rendelkezéseket megváltoztatta, helyesbítette, illetve pótolta.
[11]	A terhelt bárhol fellelhető ingó- és ingatlanvagyonára elrendelt zár alá vételt feloldotta oly módon, hogy rendelkezéseivel valamennyi magánfél részére biztosította a polgári jogi igények érvényesítését.
[12]	Pontosította a megállapított bűnügyi költség összegét.
[13]	A másodfokú bíróság továbbá kiegészítette és pontosította az elsőfokú bíróság ítéletének rendelkező részét a terhelt által korábban csatolt iratok és a nyilvános ülésen bemutatott személyi okmányok alapján neve és tartózkodási helye tekintetében.
[14]	Egyebekben az elsőfokú bíróság ítéletét helybenhagyta.
[15]	A másodfokú ítélet ellen az ügyész a terhelt terhére, anyagi jogszabálysértés miatt, bűnösségének hamis magánokirat felhasználásának vétségében történő megállapítása és a vele szemben kiszabott fő- és mellékbüntetés súlyosítása végett, míg a terhelt enyhébb                büntetés-végrehajtási fokozat alkalmazása érdekében jelentett be fellebbezést.
[16]	A Fővárosi Ítélőtábla, mint harmadfokú bíróság a 2018. március 27. napján meghozott és kihirdetett 4.Bhar.9/2018/7. számú ítéletében a másodfokú bíróság ítéletét megváltoztatta.
[17]	A terhelttel szemben helyesen 8 rendbeli hamis magánokirat felhasználásának vétségére (Btk. 345. §) vonatkozó rendelkezést hatályon kívül helyezte, és az e bűncselekmények miatt indult büntetőeljárást megszüntette.
[18]	További 4 rendbeli magánokirat-hamisítás vétsége (1978. évi IV. törvény - korábbi Btk. -  276. §) miatti rendelkezést is hatályon kívül helyezte és az ezért indult büntetőeljárást megszüntette.
[19]	Egyebekben a másodfokú bíróság ítéletét helybenhagyta.
II. 
1.
[20]	A jogerős ügydöntő határozat ellen ... (névváltoztatás után ...) terhelt 	meghatalmazott védője - a Budapesti II. és III. Kerületi Bíróságon 2018. május 30. napján érkeztetett beadványában -  terjesztett elő felülvizsgálati indítványt, amelynek jogalapját az 1998. évi XIX. törvény (továbbiakban: korábbi Be.) 416. § (1) bekezdés c) pontjában - figyelemmel a korábbi Be. 373. § (1) bekezdés II. a) és b) pontjára -  foglalt okokban jelölte meg.
[21]	A felülvizsgálati indítvány szerint védence tekintetében az elsőfokú ítélet törvénysértő, mert az első fokon eljárt bíróság nem volt törvényesen megalakítva, illetve az ítélet meghozatalában a törvény szerint kizárt bíró vett részt.
[22]	Indokolásában a következőket adta elő. A bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi CLXII. törvény (továbbiakban: Bjt.) 57. § (1) bekezdése alapján az Országos Bírósági Hivatalba (továbbiakban: OBH) beosztott bíró megtartja bírói tisztségét, de nem ítélkezhet. Az OBH ellátja a bíróságok központi igazgatási feladatait és felügyeli a törvényszékek és ítélőtáblák elnökeinek igazgatási tevékenységét. Célja a hatalommegosztás elvéből fakadó önálló és független bíráskodás deklarálása és biztosítása. Az OBH-hoz beosztott bíró esetében az ítélkezési tevékenységből való kizárás gondolata azért született meg, hogy a más, bíróságokat terhelő feladatokkal - igazgatással - való keveredést megakadályozzák, ezzel is hangsúlyozva a befolyástól mentes, független bíráskodás intézményét.
[23]	... (névváltoztatás után ...) védence ügyét első fokon a Budapesti II. és III. Kerületi Bíróságon ... tanácselnök által vezetett bírói tanács tárgyalta, aki a tárgyalás időtartama alatt az OBH-hoz beosztott bíró volt. Álláspontja szerint az abszolút eljárási szabálysértést igazolja, hogy a törvényi összeférhetetlenséget észlelve ... bírót 2018 januárjában a Budapesti II. és III. Kerületi Bíróságról visszahívták, jelenleg csak az OBH-ban lát el feladatokat, mint főosztályvezető.
[24]	Ezért ... bíró a Bjt. 57. § (1) bekezdése alapján ítélkező tevékenységet ebben az időszakban nem végezhetett volna. Ebből következően, a törvénynél fogva kizárt bíró miatt az első fokon eljárt bírói tanács sem volt törvényesen megalakítva.
[25]	Miután a kifogásolt abszolút eljárási szabálysértés kihat a másod- és harmadfokú bíróságok eljárására is, indítványozta, hogy a Kúria helyezze hatályon kívül az első-, a másod-, és harmadfokú bíróság ítéletét, és az első fokon eljárt Budapesti II. és III. Kerületi Bíróságot utasítsa új eljárás lefolytatására.
[26]	A védő - a Kúrián 2018. június 2. napján érkeztetett - kiegészítő beadványában az Alkotmánybíróság III/754-5/2018. számú végzésére hivatkozott, mely megítélése szerint több szempontból is lényeges megállapításokat tartalmaz. 
[27]	Eszerint a Bjt.-ben nincs olyan szabály, amelyre figyelemmel a Bjt. 29. § (2) bekezdése alapján az OBH-ban igazgatási feladatokat megbízás alapján ellátó bíró ki lenne zárva az ítélkező tevékenységből. Az Alkotmánybíróság végzéséből, valamint az alkotmánybírósági eljárás alapjául szolgáló - a Fővárosi Törvényszék mint másodfokú bíróság 22.Bf.11.165/2017/28. és a 22.Bf.13.037/2017/13. számú - határozataiból látható, hogy az érintett ügyekben olyan bírók jártak el, akik az OBH Szervezeti és Működési Szabályzatáról szóló 11/2013. (XII.31.) OBH utasítás 15. §-a alapján megbízással végeztek különböző munkát az OBH-ban. Álláspontja szerint ugyan a felhívott OBH utasítás írásbeli megbízásról beszél, de annak a tartalmi elemei, így az utasításadási jog rögzítése, azaz a mellérendeltség hiánya, a megbízottaknak a megbízótól nem elkülönült munkavégzése, a megbízási díj és a saját eszközök használatának hiánya azt igazolják, hogy a kérdéses jogviszony nem megbízás, hanem munkajogviszony (szolgálati jogviszony). Erre figyelemmel viszont az érintett bíró kifejezett beosztási okirat nélkül is az OBH-hoz beosztott bírónak minősül, s mint ilyen, a Bjt. 57. § (1) bekezdése szerint ítélkező tevékenységet nem végezhet. Ezzel összefüggően hivatkozik a Fővárosi Törvényszék idézett végzései indokolásában írtakra, amelyek szerint az utasítás ilyenképpen való alkalmazása a Bjt. 57. § (1) bekezdésében írott tilalom kijátszását célozza. A védő tudomása szerint ... bíró már 2013. október 16. napján az OBH elnöki kabinet vezetője volt, így teljességgel kizártnak tartja, hogy ezt a feladatot a formaságtól függetlenül, csak tartalma alapján megítélve nem az OBH-hoz beosztott bíróként látta volna el.
[28]	A Legfőbb Ügyészség BF.841/2018/1. számú - 2018. július 16-án kelt -  átiratában a felülvizsgálati indítvány vonatkozásában az OBH elnöke megkeresése útján annak tisztázását tartotta szükségesnek, hogy az alapügyben első fokon eljárt bíróság tanácsának elnökét hozzájárulásával és a munkáltatói jogkört gyakorló bíróság elnökének egyetértésével külön feladattal megbízta-e, és ha igen, mely időszakban, továbbá az elsőfokú tárgyalás időszakában az érintett bírót az OBH-ba bírói munkakörbe beosztotta-e, amennyiben igen, úgy a beosztás milyen mértékben érintette a bíró ítélkezési tevékenységét.
[29]	A Kúria tanácselnökének megkeresésére az OBH Emberi Erőforrás Gazdálkodási Bírósági Főosztályának Vezetője - a Kúrián 2018. augusztus 30. napján érkeztetett - 2017.OBH.V.C.1.10/13. számú válaszában azt a tájékoztatást adta, hogy a Bjt. 29. § (2) bekezdése alapján az OBH elnöke több bíróságot érintő központi igazgatási feladat összehangolt végrehajtása érdekében a bíró hozzájárulásával és a bíró felett munkáltatói jogkört gyakorló bírósági elnök egyetértésével külön feladattal bízhatja meg a bírót. E bírák (jelenleg 245 bíró) feladatainak sokrétűségét mutatja, hogy egyebek mellett e-per és nemzetközi kapcsolattartói, oktatási koordinátori és közvetítési feladatok ellátása mellett a Nyitott Bírósági Program, a Digitális Bíróság Program megvalósításában, a távmeghallgatással, kiberbűnözéssel kapcsolatos feladatokban, informatikai alkalmazások fejlesztésében, továbbá különféle munkacsoportokban töltenek be nélkülözhetetlen szerepet.
[30]	... budapesti II. és III. kerületi bírósági bíró az OBH-ban - beosztásából eredő ítélkezési tevékenységének részbeni megtartása mellett - 2016. január 1-jétől 2018. január 14-ig a Bjt. 29. § (1) és (2) bekezdése alapján heti két napon látott el központi igazgatási feladatokat. Ezt követően, 2018. január 15-től a Bjt. 27. § (2) bekezdésére figyelemmel beosztásra került az OBH-ba, amikortól kezdve ítélkezési tevékenységet nem végez.
[31]	A Legfőbb Ügyészség az OBH válaszának ismeretében - a Kúriához 2018. október 10-én érkezett - BF.841/2018/1. számú átiratában úgy nyilatkozott, hogy a felülvizsgálati indítványt alaptalannak tartja.
[32]	A 3195/2018. (VI.9.) AB végzés releváns rendelkezéseire, valamint az OBH-tól kapott tájékoztatásra hivatkozva - arra tekintettel, hogy az elsőfokú tanács elnöke nem minősül a törvény szerint kizárt bírónak -  azt indítványozta, hogy a Kúria a megtámadott határozatokat hatályukban tartsa fenn.
[33]	A terhelt védője a legfőbb ügyészségi nyilatkozattal összefüggésben - a Kúriához 2018. november 15. napján érkezett beadványában - a következő észrevételeket tette.
[34]	Álláspontja szerint a Bjt. 29. § (1) bekezdése jelen esetben szóba sem jöhet, mert ebben a bekezdésben nem az OBH elnökét kell a munkáltatói jogkör gyakorlója alatt érteni, hanem az érintett bíróság elnökét. Ez egyértelműen következik a Bjt. 29. § (2) bekezdés megszövegezéséből.
[35]	A válaszból nem derül ki, hogy a (2) bekezdésben megjelölt bírói hozzájárulás és a munkáltatói jogkört gyakorló bírósági elnök egyetértése rendelkezésre áll-e.
[36]	Az OBH válaszából az sem derül ki, hogy mi volt az a több mint két évig tartó konkrét központi igazgatási feladat, melynek összehangolt végrehajtásával bízták meg ... bírót, továbbá, hogy egyáltalán milyen feladatokat látott el ez időben az OBH-ban.
[37]	Tekintettel azonban arra, hogy ... a rendelkezésre álló adatok szerint már 2015. június 30-án is az OBH-ban dolgozott, mégpedig az OBH Elnöki Kabinetjének a vezetőjeként, amely kabinetet az OBH Szervezeti és Működési Szabályzatáról szóló 11/2013.  (XII.31.) OBH utasítás 23. §-ából, valamint a 3. és 4. számú mellékleteiből megállapíthatóan az elnök közvetlen felügyeli, így nevezett bíró esetében nem beszélhetünk megbízásról. Valójában az OBH-hoz beosztott bíró volt, aki ebben az időben nem végezhetett ítélkező tevékenységet.
2.
[38]	A megtámadott ügydöntő határozatok meghozatalára, valamint a felülvizsgálati indítvány előterjesztésére a büntetőeljárásról szóló 1998. évi XIX. törvény (továbbiakban: korábbi Be.) hatálya alatt került sor.
[39]	2018. július 1. napján a korábbi, azaz az 1998. évi XIX. törvényt felváltva hatályba lépett a büntetőeljárásról szóló 2017. évi XC. törvény (továbbiakban: Be.), amelynek 868. § (1) bekezdése szerint a törvény rendelkezéseit - a törvényhelyben megjelölt kivételekkel - a hatálybalépéskor folyamatban lévő ügyekben is alkalmazni kell. E kivételek között a felülvizsgálati eljárás rendelkezései nem szerepelnek.
[40]	Ezért a Kúria az indítvány elbírálása során e törvény, azaz a Be. rendelkezéseit alkalmazta.
[41]	A megtámadott határozatokat a Be. 659. § (5) bekezdésére figyelemmel a megtámadott részében, a felülvizsgálati indítványban meghatározott ok alapján bírálta felül, emellett a Be. 659. § (6) bekezdésre tekintettel vizsgálta a Be. 649. § (2) bekezdésében meghatározott - és az indítványozó által nem hivatkozott - esetleges eljárási szabálysértéseket is.
[42]	A Be. 608. § (1) bekezdésének b) pontja szerint az ítélet hatályon kívül helyezésének van helye, ha az ítélet meghozatalában a törvény szerint kizárt bíró vett részt. A Be. 649. § (2) bekezdés d) pontja szerint pedig az ilyen eljárási szabálysértés miatt felülvizsgálatnak van helye.
[43]	A felülvizsgálati indítványban sérelmezetteket vizsgálva a Kúria az iratok alapján azt állapította meg, hogy a csalás bűntette és más bűncselekmény miatt ... (névváltoztatás után ...) ellen folyamatban volt büntetőügyben elsőfokon a Budapesti II. és III. kerületi Bíróság járt el, az ügyet ... bíró vezette tanács tárgyalta a 2017. január 13., április 13., május 17. és június 15. napján megtartott nyilvános - folytatólagos - tárgyaláson, és hozta meg, illetve hirdette ki a nem jogerős 4.B.III.1177/2014/77. számú ítéletet. 
[44]	A Kúria azt is megállapította, hogy ... budapesti II. és III. kerületi bírósági bíró az OBH-ban - beosztásából eredő ítélkezési tevékenységének részbeni megtartása mellett - 2016. január 1-jétől 2018. január 14-ig a Bjt. 29. § (1) és (2) bekezdése alapján heti két napon látott el központi igazgatási feladatokat. 
[45]	A Kúria megállapítja, hogy ez azonban nem eredményezhette a felülvizsgálati eljárásban megtámadott határozatok hatályon kívül helyezését. 
[46]	A bíróságok szervezetéről és igazgatásáról szóló 2011. évi CLXI. törvény 3. §-a szerint a bírák és ülnökök függetlenek, a jogszabályok alapján meggyőződésüknek megfelelően döntenek, az ítélkezési tevékenységükkel összefüggésben nem befolyásolhatók és nem utasíthatók. E szabályozásból következően - jelen esetben - az elsőfokú ügyben eljáró elsőfokú tanács befolyásolhatósága, utasítása minden szintű igazgatási vezető által törvényileg kizárt.
[47]	A bíró pártatlanságához - mint a tisztességes eljárás alapkövetelményéhez - fűződő érdek megkívánja, hogy olyan bíró hozza meg az érdemi döntést, aki az eljárás résztvevőinek személyére tekintet nélkül, és bármilyen illetéktelen külső befolyástól mentesen bírálja el a tényállást, és hozzon az ügyben érdemi határozatot.
3.
[48]	A 3195/2018.(VI.8.) AB végzés, amely két konkrét ügyben (a már hivatkozott Fővárosi Törvényszék mint másodfokú bíróság 22.Bf.11.165/2017., és a 22.Bf.13.037/2017. számú ügyben kezdeményezett) az Országos Bírósági Hivatal Szervezeti és Működési Szabályzatáról szóló 11/2013. (XII.31.) OBH utasítás 15. §-a alaptörvény-ellenességének megállapítása iránti bírói kezdeményezéseket visszautasította.
[49]	Helyesen hivatkozott ezért a Legfőbb Ügyészség átirata a 3195/2018. (VI.8.) AB végzés indokolásának releváns rendelkezéseire, amely a jelen felülvizsgálati ügyben vizsgált kérdésre egyértelmű választ ad. Ezek a következők:
[50]	„[6] A kezdeményezések szerint az Utasítás 15. §-a az Alaptörvény C) cikk (1) bekezdését és a 26. cikk (1) bekezdését sérti és ellentétes a bírók jogállásáról és javadalmazásáról szól 2011. évi CLXII. törvény (a továbbiakban Bjt.) 1. § (1) bekezdése, 29. § (2) bekezdése és 57. § (1) bekezdése szabályaival. A Bjt. 1. § (1) bekezdése szerint a bíró ítélkező tevékenységében független. A 29. § (1) bekezdése lehetőséget ad a munkáltatói jogkör gyakorlójának, hogy a bírót -  írásbeli hozzájárulásával -  határozott vagy határozatlan időre, kizárólag vagy részben, igazgatási feladatok ellátásával bízza meg. A (2) bekezdés akként rendelkezik, hogy az OBH elnöke több bíróságot érintő központi igazgatási feladat összehangolt végrehajtása érdekében a bíró hozzájárulásával és a bíró felett munkáltatói jogkört gyakorló bírósági elnök egyetértésével külön feladattal bízhatja meg a bírót. A Bjt. 57. § (1) bekezdése rögzíti, hogy az OBH-ba beosztott bíró megtartja bírói tisztségét, de nem ítélkezhet.
[7] Az Utasítás 15. § (1) bekezdése szerint az OBH elnöke több bíróságot érintő központi igazgatási feladat összehangolt végrehajtása érdekében a bírót hozzájárulásával és a munkáltatói jogkört gyakorló bírósági elnök egyetértésével külön feladattal bízhatja meg. A (2) bekezdés kimondja, hogy a megbízást írásban kell elrendelni, megjelölve a megbízás időtartamát, az elvégzendő feladatok körét, működési formáját, az utasítás adására jogosultat, a feladat végzésének helyét, az esetleges különjavadalmazást és az eredeti munkaköre ellátásával kapcsolatos rendelkezéseket. A (3) bekezdés úgy szól, hogy a megbízásról szóló okirat rendelkezéseit illetően a Bjt. kirendelésre vonatkozó szabályait kell megfelelően alkalmazni.
[15] […] A Bjt. 57. § (1) bekezdése az OBH-ba beosztott bírót illetően mondja ki, hogy megtartja bírói tisztségét, de nem ítélkezhet. Ugyanakkor a Bjt.-ben nincs olyan szabály, amely nemcsak az OBH-ba beosztott, hanem a Bjt. 29. § (2) bekezdése alapján külön feladattal megbízott bírót is az ítélkezésből kizárná. A Bjt. 29. § (1) bekezdése is lehetővé teszi, hogy a munkáltatói jogkör gyakorlója a bírót -  írásbeli hozzájárulásával -  határozott vagy határozatlan időre, kizárólag vagy részben, igazgatási feladatok ellátásával bízhatja meg. Az igazgatási feladatokat is ellátó bírót ebből az okból sem a Bjt., sem a Be. nem zárja ki az ítélkezésből a Bjt. 57. § (1) bekezdésében foglaltakkal azonos általánossággal."
[51]	Az OBH SZMSZ utasítás 15. §-a a megbízás megjelölést használja, annak eltérő jogi megítélésére sem ténybeli, sem jogi alap nincs.
[52]	Amint pedig a Bjt. 57. § (1) bekezdése kimondja, csak az OBH-ba beosztott bíró - bírói tisztségét megtartva -  nem ítélkezhet.
[53]	Megjegyzi ugyanakkor azt is, hogy a védő a legfőbb ügyészségi indítványra tett észrevételében a vizsgált 2017-es évtől eltérőn 2015. évre hivatkozott, s arra, hogy abban az időben ... az OBH elnöki kabinetjének a vezetője volt. A Kúria ezzel szemben megállapítja, hogy a védelem által támadott elsőfokú ítélet a 2017-es évet érinti, emellett mind az iratszerűség, mind a tényszerűség megkívánja annak rögzítését, hogy a Kúria tanácselnökének megkeresésére adott OBH tájékoztatás ... kabinetvezető voltát nem tartalmazza.
[54]	A Kúria ennek során megállapította, hogy az elsőfokú bíróság nem követte el a felülvizsgálati indítványban hivatkozott, a Be. 608. § (1) bekezdés b) pontja szerinti, feltétlen hatályon kívül helyezést eredményező eljárási szabálysértést. Ebből következően a védő értelmezése szerinti Be. 608. § (1) bekezdés a) pont első fordulata szerinti abszolút feltétlen eljárási szabálysértés megállapítása sem valósulhatott meg.
[55]	Mindezek alapján ... (névváltoztatás után ...) terhelt védőjének az előterjesztett, abszolút eljárási szabály megsértésére alapozott felülvizsgálati indítványa nem volt alapos. 
[56]	A Kúria a Be. 659. § (6) bekezdése alapján hivatalból lefolytatott vizsgálat során nem észlelt egyéb, az indítványozó által nem hivatkozott, feltétlen hatályon kívül helyezést eredményező eljárási szabálysértést sem.
[57]	Minderre figyelemmel a Kúria a felülvizsgálati indítványnak nem adott helyt, s a Be. 660. § (1) bekezdése szerint megtartott tanácsülésen a támadott határozatokat - a Be. 662. § (1) bekezdés a) pontja alapján - ... (névváltoztatás után ...) terhelt tekintetében hatályában fenntartotta.
[58]	A Be. 653. § (1) bekezdése értelmében a felülvizsgálati eljárás lefolytatására a harmadfokú bírósági eljárás szabályait az e Fejezetben foglalt eltérésekkel kell alkalmazni. A harmadfokú bíróság határozatával szemben viszont a Be. nem biztosítja a fellebbezés lehetőségét, s attól eltérő rendelkezést a Be. XC. Fejezete sem tartalmaz. A végzés ellen tehát nincs helye fellebbezésnek. Felülvizsgálatát kifejezett rendelkezéssel a Be. 650. § (1) bekezdés b) pont 2. fordulata zárja ki. A Be. 656. § (4) bekezdése pedig rögzíti, hogy az ugyanazon jogosult által ismételten előterjesztett, illetőleg a korábbival azonos tartalommal ismételten előterjesztett indítványt a Kúria érdemi indokolás nélkül elutasíthatja.

, 2019. január 10.

Dr. Katona Sándor s.k. a tanács elnöke, Dr. Krecsik Eldoróda s.k. előadó bíró, Dr. Feleky István s.k. bíró

A kiadmány hiteléül:
Schulz Oszkárné
tisztviselő