Fővárosi Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság
10.K.31.900/2017/8.

A Fővárosi Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság a  felperesi ügyvéd, iroda vezető ... - Cím által képviselt felperes neve. Cím1 - a dr. Tóth Renáta (ügyiratszám: BP/1202/0059-2/2017.) által képviselt Budapest Főváros Kormányhivatala Cím2 alperes elleni .... számú ingatlanügyi határozat bírósági felülvizsgálata iránt indított perében amely perbe az alperes pernyertességének előmozdítása végett a dr. képviselő 1 ügyvéd ... által képviselt Alperesi beavatkozó ... beavatkozott, meghozta az alábbi

í t é l e t e t.

A bíróság az alperes .... számú határozatát hatályon kívül helyezi és az alperes új eljárásra kötelezi.

Kötelezi továbbá az alperest, hogy 15 napon belül fizessen meg a felperesnek 50.000 (Ötvenezer) Ft perköltséget.

A tárgyi illetékfeljegyzési jog folytán le nem rótt tételes kereseti illetéket a Magyar Állam viseli.

Az ítélet ellen fellebbezésnek helye nincs.

I n d o k o l á s

A felperes jogi képviseletében eljáró ... ügyvéd a alperes neve ... 2016. november 23-án benyújtott kérelmében a ... alatt felvett, és 1/1 arányban az alperesi beavatkozó tulajdonában lévő ingatlanok vonatkozásában a tulajdonjog fenntartással történő eladás tényének feljegyzését kérte. A kérelemmel egyidejűleg benyújtásra került a ..., 2016. október 22. napján kelt adásvételi szerződés, a Budapest Főváros VI. Kerület Terézvárosi Polgármesteri Hivatal által kiállított ... iktatószámú hatósági bizonyítvány, a szerződő felek képviseletében eljáró ... és ... aláírási címpéldánya, valamint a B400 számú NAV adatlap.

Az ingatlanügyi eljárásban az alperesi beavatkozó jogi képviseletében eljáró dr. képviselő 1 ügyvéd 2016. november 25-én beadványt terjesztett elő, amelyben bejelentette, hogy a társaság új ügyvezetőjének, ... a cégjegyzékbe történő bejegyzése folyamatban van. A beadványhoz csatolt hiteles cégkivonat 13/14 sora szerint ... ügyvezetői jogviszonyának kezdete 2009. december 29., a változás időpontja, 2009. december 29., tehát ügyvezetői minősége létrejöttére visszamenő hatállyal kerül majd a cégjegyzékbe bejegyezésre. Az előzőek szerint 2009. december 29. napját követően csak ... jogosult a társaság képviseletére.
... ügyvezető nem kérte tárgyi ingatlanokra a tulajdonjog fenntartással történő eladás tényének feljegyzését, erre vonatkozó, a bejegyzés alapjául szolgáló okiratot nem írt alá. Erre tekintettel a nyilvánvalóan  rosszhiszemű ingatlan-nyilvántartási kérelem elutasítását kérte.

A alperes neve XIV. kerületi Hivatala a 2016. december 01-jén kelt .... számú határozatával a ... ingatlanok vonatkozásában a tulajdonjog fenntartással történő eladás tényének feljegyzése iránti kérelmet elutasította. Az elutasítás indokaként hivatkozott arra, hogy a ..., 2016. október 22-én kelt adásvételi szerződés nem tartalmazott megfelelő bejegyzési engedélyt, továbbá az okiratot az eladó képviseletében arra nem jogosult írta alá (Inytv. 39. § (3) bekezdés f) és d) pontok).

A szerződő felek képviseletében eljáró ... ügyvéd fellebbezést terjesztett elő az elsőfokú határozattal szemben. Hivatkozott arra, hogy a határozat súlyosan jog és iratellenes, mivel ... az eladó cég ügyvezetője a határozat meghozatalakor és a fellebbezés előterjesztésekor egyaránt. Ez egyértelműen kitűnik a határozatban is hivatkozott cégkivonat 13/13. pontjából. Az, hogy az ügyvezető hatályos adatai alatt szerepel a „törlés alatt" megjelölés, illetve a 13/14. pont alatt a másik személy adatai „bejegyzés alatt" vannak, csupán azt jelzi, hogy egy cégeljárás van folyamatban, melynek eredménye lehet, hogy változik az ügyvezető személye, azonban ... mint hatályosan bejegyzett ügyvezető a cégeljárás befejezéséig, ügyvezetői jogviszonya esetleges megszűnéséig érvényesen gyakorolhatja képviseleti jogát.
A másik elutasítási ok a megfelelő bejegyzési engedély hiánya körében hangsúlyozta, hogy a szerződés 11. pontjának azon kitétele, mely szerint a szerződő felek közösen kérik az eljáró ... a tulajdonjog fenntartással történő eladás tényének feljegyzését, megfelel az Inytv. 29. §-ban leírt bejegyzési engedély követelményeinek, hiszen a felek, köztük a tulajdonos nyilatkozata arról, hogy a ... a tény feljegyzését kéri, nyilvánvalóan magában foglalja a feljegyzéshez való hozzájárulást is. Ugyanakkor a fellebbezéshez csatolásra került a külön okiratba foglalt bejegyzési engedély, amelyet az eladó cég ügyvezetőjeként ... írt alá.

A fellebbezési eljárásban az eladó társaság dr. képviselő 1 ügyvéd útján nyilatkozatot terjesztett elő, amelyben előadta, hogy a Alperesi beavatkozó képviseletében ... ügyvezető nem nyújtott be fellebbezés iránti kérelmet és ... ügyvezető nem adott meghatalmazást senkinek fellebbezés iránti kérelem benyújtására, a nevében eljárt álképviselő e körben megtett jognyilatkozata érvénytelen, nem az ingatlantulajdonostól származó. Kiemelte továbbá, hogy a társaság üzletrész adásvételi szerződéssel kapcsolatos vitáját a ... meghozott .... számú jogerős választottbírósági ítélet zárta le azzal, hogy kimondta az üzletrész adásvételi szerződések létrejöttének érvényességét, melynek megfelelően a Alperesi beavatkozó üzletrészeinek tulajdonjogát a .... szerezte meg .... napjával. A választottbírósági ítélet a ... felé benyújtásra került. A változás bejegyzési eljárás jelenleg folyamatban van.

A ... meghozott .... számú választottbírósági ítélet jogerősen megállapította, hogy a vételi jog szerződésszerű gyakorlásával a vevő .... szerezte meg az üzletrészek tulajdonjogát. Ennek megfelelően .... napját követően a volt tagok nem tarthattak taggyűlést, illetőleg ... nem volt jogosult a Alperesi beavatkozó képviseletére, mint ügyvezető. ... a választottbírósági perek során képviselete a Alperesi beavatkozó volt tagjait, így tudott róla, hogy a korábbi tagok tagsági jogviszonya megszűnt, a .... vált a társaság egyedüli tagjává, és arról is tudott, hogy az ügyvezetői megbízásának megszűnésével a társaság képviseletére nem jogosult.

A fellebbezés folytán eljárt alperes a .... számú ... napján kelt és jogerős határozatával az elsőfokú határozatot helybenhagyta.
Másodfokú határozata indokolásában megállapította, hogy az elsőfokú határozatban megjelölt mindkét elutasítási ok helytálló, a kerületi Hivatal jogszerűen utasította el a tárgyi kérelmet.

A tényállás tisztázása végett elektronikus úton beszerezte a .... eladó cégmásolatát és a kapcsolódó, a Cégbíróságra benyújtott iratokat. A cégnyilvántartásból a lekérdezett ... napján hatályos ... számú cégkivonat tanúsága szerint a .... képviseletére egyedül ... jogosult. ... jogosultságát a ... a 2017. március 02. napján kelt .../202 számú végzésével visszamenőleges hatállyal, 2009. december 29-i dátummal törölte a cégnyilvántartásból. ... képviseleti jogosultságának időtartama ... Ugyanakkor ... képviseleti  jogosultsága 2009. december 29. napjától és, szintén visszamenőleges hatállyal áll fenn.
Mindezek alapján figyelemmel arra, hogy a bejegyzés alapjául szolgáló okirat 2016. október 22-i keltezésű, vagyis a jogügylet a képviselő személyében történt változás után köttetett meg 2016. október 22. napján, az okiratokat aláíró ... nem volt jogosult a társaság nevében jognyilatkozatot tenni. Továbbá megállapította, hogy az adásvételi szerződés csupán a felek közös kérelmét tartalmazta a tulajdonjog fenntartással történő eladás tényének feljegyzése vonatkozásában, amely nem minősül az Inytv. által megkövetelt bejegyzési engedélynek. Ugyanakkor a jogi képviselő a fellebbezéséhez mellékelte a ..., 2016. október 22-én kelt nyilatkozatot, amely már tartalmazta a megfelelő az Inytv. által megkövetelt bejegyzési engedélyt a tulajdonjog fenntartással történő eladás tényének feljegyzése vonatkozásában, ezzel javította a kerületi hivatal határozatban rögzített egyéb elutasítási okot. Azonban a hivatkozott elsőfokú határozat által megállapított másik elutasítási ok (képviseleti jogosultság hiánya) továbbra is fennáll, ezért a kérelem teljesítésének nem lehet helye.

A másodfokú határozat bírósági felülvizsgálata végett a felperes a jogi képviselője útján keresetlevelet nyújtott be, melyben kérte elsődlegesen a határozat megváltoztatását és a tulajdonjog fenntartással történő eladás tényének feljegyzését, másodlagosan az elsőfokú határozatra is kiterjedő hatállyal annak hatályon kívül helyezését és az alperes, illetve az elsőfokú hatóság új eljárásra és új határozat meghozatalára kötelezését, valamint kérte az alperes perköltségben marasztalását.

Álláspontja szerint az alperes határozata indokolása nyilvánvalóan jog és tényállás ellenes. ... ügyvezetői jogosultságának visszamenőlegesen törlő cégbírásági határozat az alperes határozatának meghozatalát megelőző nap született, így a fellebbezéssel támadott elsőfokú határozat meghozatalakor, sőt az ingatlan-nyilvántartási eljárás megindultakor, sőt még a fellebbezés előterjesztésekor is ... volt az eladó cégnyilvántartásban bejegyzett ügyvezetője. Az alperes nem elbírálta a rendelkezésre álló adatok alapján a fellebbezésben foglaltakat, hanem megvárta míg a Cégbíróság olyan végzést hoz, mely alapján az elsőfokú határozat helyben hagyható. Ezzel a felperes érve szerint az alperes megsértette a Ket. 1. § (2) bekezdés és 2. § alapelvi rendelkezését, mivel az általa megállapított tényállást célzottan és részlehajlóan befolyásolta.
A felperes hivatkozott a 2006. évi V. tv. (a továbbiakban: Ctv.) 22. § (1) bekezdésére, mely szerint a cégnyilvántartás hitelesen tanúsítja a benne feltüntetett adatot, továbbá a bejegyzett jogok és tények fennállását, illetve azok változásait. Ellenkező bizonyításig vélelmezni kell annak jóhiszeműségét, aki a cégnyilvántartásban szereplő, illetve a cégközlönyben közzétett adatban bízva, ellenérték fejében szerez jogot. Felperes hivatkozott arra, hogy a képviseleti jog hiánya, ha esetleg megállapítható lenne, úgy  a szerződés létre nem jöttét eredményezné, azonban ilyen megállapítást az alperes nem tehet. A regisztratív hatáskörből következik, hogy az ingatlan-nyilvántartási bejegyzési és feljegyzési eljárásban az Inytv. szerinti körön (eljárási cselekményeken, okiratokon) túl bizonyításnak nincs helye. A hatóság az ingatlan-nyilvántartási eljárás szabályainak a keretei között vizsgálódhat. Az Inytv. előírja hogyan kell eljárni az ingatlanügyi hatóságnak a cég képviseleti jogosultság igazolásakor (Inytv. 37. §). Az elektronikus úton történő lekérdezésnek nem a lekérdezésekori állapotra, hanem az okirat kelte és/vagy a feljegyzési eljáráshoz szükséges jogi képviseleti meghatalmazás időpontjában fennálló állapotra kellett volna irányulnia. Az ügyfél cégjogi jogviszonya körében fennálló jogvitája nem tartozik az ingatlanügyi hatóság hatáskörébe. Az ingatlanügyi hatóság csak azt vizsgálhatja, hogy a kérelem és a bejegyzés alapjául szolgáló okirat a regisztratív hatásköri jogszabályok szempontrendszere szerint megfelel-e a követelményeknek. Arra nincs lehetősége, hogy az eljárás tartama alatt beállott változás miatt utasítsa el a feljegyzési kérelmet. Az eljárás tartama alatt bekövetkezett cégjogi változás nem írhatja felül az okirati elvet. Továbbá a felperes hangsúlyozta, hogy a kérelem benyújtásakori cégnyilvántartási állapottól eltérő helyzet csak anyagi jogi szempontú bizonyítás felvételével lehetséges. Alperesi első és másodfokú szervnek erre nem volt hatásköre. Az Inytv. 51. § (1) bekezdése csak a bejegyezés alapjául szolgáló okirat alapvető alaki és tartalmi fogyatékosságának megvizsgálására jogosította fel. A cégnyilvántartásba a kérelem érkezésekor bejegyzett ügyvezető e státuszának és jogosítványainak a vitatása az okirat tartalmából és alakjából nem következik, ezért elutasításhoz, különösen hiánypótlás nélküli elutasításhoz, nem vezethet.
Mindezek alapján a határozat sérti az Inytv. 32. § (1) bekezdés f) pontját és (2) bekezdés e) pontját is, az Inytv. 51. § (1) bekezdését, valamint 37. § (3a) bekezdését. Továbbá az Inytv. 39. (3) bekezdés b) pontját, mivel a szerződést kötők személyéért azok egyikét sem kell megváltoztatni, mely a konkrét esetben a jogi személy.

Az alperes a felperes keresetének az elutasítását továbbá perköltségben való marasztalását kérte. Álláspontja szerint a 2016. október 22-i keltezésű bejegyezés alapjául szolgáló okiraton az aláírásnál olyan személy került feltüntetésre, aki már nem volt jogosult nyilatkozatot tenni a társaság nevében, így jogszerűen járt el az alperesi hatóság, amikor erre hivatkozva elutasította a kérelmet. Mivel az a hiányosság nem pótolható, az Inytv. 39. § (3) bekezdés b) pontja alapján a kérelem elutasításának volt helyet. Bár az alperes elismerte, hogy a bejegyezési engedély vonatkozásában a fellebbezés során a jogi képviselő megfelelő okirattal javította a hiányt, azonban a fentebb részletezett másik nem pótolható elutasítási jog fennállása miatt kérelem teljesítésének továbbra sem volt helye.

Az alperesi beavatkozó az alpereshez kapcsolódott és a felperes keresetének az elutasítását kérte. Álláspontja szerint a feljegyzést elutasító első és másodfokú határozatok megalapozottak és jogszerűek. A nevezett gazdasági társaság kizárólagos jogosultsággal rendelkező ügyvezetője ... nem értékesítette nevezett ingatlanokat ... és az értékesítés sem korábban, sem később, nem áll(t) szándékában.

A felperes keresete az alábbiak szerint alapos.

Az ingatlan-nyilvántartásról szóló 1997. évi CXLI. tv. (a továbbiakban: Inytv.) 6. § (1) bekezdése értelmében a jogok és jogilag jelentős tények bejegyzésére, illetve feljegyzésére irányuló ingatlan-nyilvántartási eljárás - ha e törvény másként nem rendelkezik - az ügyfél kérelmére vagy hatósági megkeresésre indul, és az ingatlan-nyilvántartásba csak az a jog, jogilag jelentős tény jegyezhető be, illetve kerülhet feljegyzésre, amelyet a kérelem vagy hatósági megkeresés megjelöl, vagy amit törvény alapján lefolytatott megfeleltetési eljárás során a bíróság jogerős döntésében megjelöl.

A fenti szabály a kérelemhez kötöttség követelményét jeleníti meg az ingatlan-nyilvántartási eljárásban, amely szorosan kapcsolódik az Inytv. 7. § (1) bekezdésében szabályozott rangsor elvéhez. Ennek alapján az ingatlan-nyilvántartásban egy-egy bejegyezés ranghelyét és ezzel a bejegyzések rangsorát e törvény eltérő rendelkezése hiányában a bejegyezés, feljegyzés iránt benyújtott kérelem megkeresés, iktatási időpontja határozza meg. Ranghelyet csak olyan kérelemmel lehet alapítani, amelyhez a bejegyzés alapjául szolgáló okiratot is mellékelték. Ennek alapján e törvényhelyre figyelemmel az alperes a felperes által előterjesztetett 2016. november 23-án benyújtott kérelmet annak előterjesztése, iktatáskori rangsorában volt köteles elbírálni, tekintve, hogy a feljegyzés iránti kérelemhez feljegyzés alapjául szolgáló okiratot is mellékelték.

Az Inytv. 44. § (1) bekezdése értelmében a beadványokat az iktatószámok sorrendjében, az ingatlanügyi hatósághoz történő előterjesztésük időpontjában hatályos jogszabályok szerint kell elintézni. A bejegyzéshez, feljegyzéshez fűződő joghatály beálltára, valamint az azonos napon érkezett beadványok bejegyzésének a sorrendjére, a bejegyzések ranghelyére a Ptk.-nak a rangsor elvére, a rangsorra és a ranghelyre vonatkozó rendelkezéseit kell alkalmazni azzal, hogy a bejegyzések hatályának kezdetére irányadó időpontnak - az azonos napon érkezett beadványokra vonatkozó eltérésekkel - a bejegyzés, feljegyzés iránt benyújtott kérelem, megkeresés hatáskörrel és illetékességgel rendelkező ingatlanügyi hatóság általi iktatásának az időpontját kell tekinteni. A bejegyzés alapjául szolgáló okiratnak nem tekinthető iratot a rangsor megállapításánál nem lehet figyelembe venni.

Mindezek alapján az iktatás időpontja adja meg azt a napot amit az ingatlanügyi hatóságnak a beadvány elintézésénél alkalmazandó jog kiválasztásánál figyelembe kell venni. Az ingatlanügyi hatóságnak a hozzá előterjesztett kérelem iktatási időpontjában hatályos jogszabályokat kell alkalmazni.

Az Inytv. 29. § értelmében jogok bejegyzésének és tények feljegyzésének - ha törvény másként nem rendelkezik - olyan közokirat, teljes bizonyító erejű magánokirat vagy ezeknek a közjegyző által hitelesített másolata (a továbbiakban: okirat) alapján van helye, amely a bejegyzés tárgyát képező jog vagy tény keletkezését, módosulását, illetve megszűnését igazolja, továbbá tartalmazza a bejegyzést, feljegyzést megengedő nyilatkozatot az ingatlan-nyilvántartásban bejegyzett, vagy közbenső szerzőként bejegyezhető jogosult részéről (bejegyzési engedély). A bejegyzési engedélyt a jogosult külön, a bejegyzés alapjául szolgáló okirattal azonos alakisággal rendelkező okiratban is megadhatja. Az Inytv. 37. § (1) bekezdése értelmében a bejegyzéshez az alapul szolgáló okiraton, bejegyzési, feljegyzési kérelmen, illetőleg bejegyzési, feljegyzési engedélyen felül - ha jogszabály előírja - meghatározott hatósági engedély (jóváhagyás), illetve igazolás szükséges.

Az Inytv.v 37. § (3) bekezdése szerint a jogi személynek, az ingatlan-nyilvántartásba bejegyezhető jogra ügyleti képességgel bíró jogi személyiséggel nem rendelkező szervezetnek a bejegyzési kérelemhez
a) képviseleti jogának igazolására
aa) cégkivonat, cégmásolat vagy bírósági nyilvántartási adatokról szóló kivonat 30 napnál nem régebbi eredeti vagy közjegyző által hitelesített másolati példányát,
ab) a közjegyzőkről szóló 1991. évi XLI. törvény 136. § (1) bekezdés i) pontja szerinti közjegyzői tanúsítványt a cégbíróság vagy a törvényszék által vezetett közhiteles nyilvántartás tartalmáról, vagy
ac) külföldi jogi személy, az ingatlan-nyilvántartásba bejegyezhető jogra ügyleti képességgel bíró jogi személyiséggel nem rendelkező külföldi szervezet esetében - a rá irányadó jog szerinti okiratot, és
b) cég esetében - közjegyzői aláírás-hitelesítéssel ellátott címpéldányt vagy a cégbejegyzési (változásbejegyzési) eljárásban készített és a közreműködő ügyvéd által ellenjegyzett aláírás-mintát
kell csatolnia.

Kiemeli a bíróság, hogy a Kúria ingatlan-nyilvántartási joggyakorlat elemző csoportjának összefoglaló véleménye (2016. június 13.) az ingatlan-nyilvántartási hatóság regisztratív jellegű feladat és hatáskörét akként értelmezte, hogy az, hogy az ingatlan-nyilvántartási hatóság eljárása  regisztratív  jellegű, ez lényegében azt jelenti, hogy a hatóság a jogszabályban írt hiánypótlási eseteket kivéve bizonyítást nem rendelhet el.
A vitás kérdések eldöntése nem tartozhat az ingatlanügyi hatóság hatáskörébe. A vitás kérdések eldöntése az általános hatáskörű  bíróságra  tartozik.
A joggyakorlat elemző csoport ezt a tételt vette alapul és az értelmezés nehézségeit annak az elhatárolásából fakadónak látta, hogy meddig tart az iratból való megállapíthatóság kérdése, s mettől kezdve beszélhetünk bizonyításról, illetve annak elrendeléséről.

A tárgyi 2016. november 23-án benyújtott kérelemhez az eladó .... bár mellékelte a cég képviselőjének, ...nek a ... közjegyző által aláírás hitelesítéssel ellátott, ..., 2006. október 10-én kel aláírási címpéldányát, azonban nem került mellékelésre a képviseleti jog igazolására cégkivonat, cégmásolat vagy bírósági nyilvántartási adatokról szóló kivonat 30 napnál nem régebbi eredeti vagy közjegyző által hitelesített másolati példánya.

Az Inytv. 37. § (3a) bekezdése értelmében, ha cégjegyzékbe bejegyzett cég a nevét és cégjegyzékszámát tartalmazó bejegyzési kérelemhez nem csatolja a (3) bekezdés a) pontjában meghatározott okirat valamelyikét és az (5) bekezdés szerint nem hivatkozik az adatok változatlanságára sem, az ingatlanügyi hatóság a cégkivonatot a cégnyilvántartásból elektronikus úton szerzi meg.

Tekintettel arra, hogy az ingatlanügyi hatóság a Ket. 50. § (1) bekezdéséből következő tényállás tisztázási kötelezettsége körében az ingatlan-nyilvántartási eljárásban azt vizsgálja, hogy a benyújtott kérelemben megjelölt jog bejegyzése vagy tény feljegyzése alapjául szolgáló okirat rendelkezésre áll e, és az megfelel e a bejegyzés alapjául szolgáló okiratokkal szemben támasztott követelményeknek, azaz alkalmas-e a bejegyzésre vagy feljegyzésre, az adott feljegyzéshez szükséges igazolások körében az Inytv. 37. § (3a) bekezdéséből fakadóan a cégkivonat cégnyilvántartásból elektronikus úton való megszerzésére tényállás tisztázási kötelezettsége állt fenn. Azonban a fentiek szerint a bejegyzési kérelem iktatási időpontjához igazodva tehette ezt  meg.

A felperes helytállóan hivatkozott arra, hogy az ingatlan-nyilvántartási eljárás megindultakor, az ingatlan-nyilvántartási kérelem iktatásakor, az elsőfokú döntés meghozatalakor, sőt a fellebbezés előterjesztésekor is ... volt az eladó társaság cégnyilvántartásban bejegyzett ügyvezetője.
A bejegyzett cégváltozás, amely alapján az alperes az ingatlan-nyilvántartási kérelmet elutasította - csak 2017. március 02. napján került bejegyzésre visszamenőleges hatállyal a cégnyilvántartásba.  Alappal merült fel tehát az a kérdés, hogy a másodfokú határozat meghozataláig a jogi tényekben bekövetkezett változást az adott ingatlan-nyilvántartási eljárásban értékelhette-e a hatóság.

Az Ctv. 22. § (1) bekezdése értelmében a cégnyilvántartás hitelesen tanúsítja a benne feltüntetett adatok, továbbá a bejegyzett jogok és tények fennállását, illetve azok változásait. Ellenkező bizonyításig vélelmezni kell annak jóhiszeműségét, aki a cégnyilvántartásban szereplő, illetve a Cégközlönyben közzétett adatban bízva, ellenérték fejében szerez jogot.

A cégnyilvántartás közhitelessége nem azt jelenti, hogy az abban szereplő adatok mindig, minden feltételek között a valóságnak megfelelnek, pusztán egy megdönthető vélelem arra, hogy a cégnyilvántartás hitelesen tanúsítja a benne feltüntetett adatot, továbbá a bejegyzett jogok és tények fennállását, illetve azok változásait. Vagyis az ellenkező bizonyításig vélelmezni kell annak jóhiszeműségét, aki a cégnyilvántartásban szereplő, illetve Cégközlönyben közzétett adatban bízva ellenérték fejébe szerez jogot.

A ....-nek a 2016. november 25. napján  hatályos adatai szerint 13/13 bejegyzés alatt a cég képviseletére jogosultként szerepelt ..., a képviselet módja önálló, a képviseletre jogosult tisztsége ügyvezető (vezető tisztségviselő), a hiteles cégaláírási nyilatkozat vagy az ügyvéd által ellenjegyzett aláírásminta benyújtásra került. Jogviszony kelte: 2016. 10. 04., a változás időpontja: ...., bejegyzés kelte: 2015. 12. 15., közzétéve: 2015. 12. 19., hatályos: .... Szerepelt továbbá a törlés alatt bejegyzés, amely folyamatban lévő változásbejegyzési eljárásra utalt.

Egyetért a bíróság a felperessel abban, hogy a kérelem iktatási időpontjához képest időben eltolódó változásbejegyzési eljárásnak a mikénti alakulását az ingatlanügyi hatóságnak nincs jogosultsága bevárni, az érintett cégjogi jogvita nem az ingatlanügyi hatóság hatáskörébe tartozó kérdés.

Az  Inytv. 37. § (3a) és (3) bekezdés a) pont aa) alpont együtt értelmezése alapján, miszerint a jogi személynek a bejegyzés alapjául szolgáló okirathoz kapcsolódó igazolásként kötelessége benyújtani a képviseleti jog igazolására a 30 napnál nem régebbi cégkivonatot, cégmásolatot stb., és a (3a) bekezdés alapján az ingatlanügyi hatóság a cégkivonatot a kérelem iktatási időpontjára nézve köteles beszerezni, az alperes a másodfokú eljárás tartama alatt bekövetkezett  cégváltozást nem értékelhette.

Az ingatlanügyi hatóság a konkrét ügyben olyan utólag felmerült jogi tényt értékelt, amely ellentétes az Inytv. 37. § (3a)  és  (3) bekezdéseivel, a képviseleti jogosultság ellenőrzését hatáskörét túllépve végezte el ezért a bíróság felperes keresetének helyt adott és az alperes határozatát a Pp. 339. § (1) bekezdés alapján hatályon kívül helyezte és az alperest új eljárásra kötelezte.

A megismételt eljárásban az alperesnek az Inytv. 37. § (3a) bekezdésében foglaltak figyelembe vételével kell beszereznie a cégkivonatot a cégnyilvántartásból elektronikus úton a 2016. november 23-án benyújtott feljegyzési kérelem időpontja szerinti adattartalommal és ennek alapján a határozatot meghozni.

A bíróság a perköltség viseléséről a Pp. 78. § (1) bekezdés alapján határozott.

A tárgyi illetékfeljegyzési jog folytán le nem rótt kereseti illetéket a 6/1986. (VI. 26.) IM rendelet 14. §-a értelmében a Magyar Állam viseli.

Az ítélet elleni fellebbezés lehetőségét a Pp. 340. § (1) bekezdése zárja ki.

Budapest, 2017. november 07.

								 dr. Drávecz Margit Gyöngyvér 										            bíró