A Kúria
mint felülvizsgálati bíróság
ítélete
Az ügy száma: Pfv.IV.21.957/2018/7.

A tanács tagjai: 	
Böszörményiné dr. Kovács Katalin a tanács elnöke
Dr. Pataki Árpád előadó bíró
Dr. Kovács Zsuzsanna bíró 
A felperes: 	
...
A felperes képviselője:
Dr. Czeglédi és társa Ügyvédi Iroda (ügyintéző: dr. Fodor Tímea ügyvéd)
Az alperes: 	
...	
Az alperes képviselője:
Szabó, Dudás, Hargita Ügyvédi Iroda (ügyintéző: dr. Dudás Gábor János ügyvéd)
A per tárgya: 	
Közérdekű adat kiadása
A felülvizsgálati kérelmet benyújtó fél:
Az alperes 
A másodfokú bíróság neve és a jogerős határozat száma:
Fővárosi Ítélőtábla 32.Pf.20.763/2018/6.
Az elsőfokú bíróság neve és a határozat száma:
Fővárosi Törvényszék 69.P.23.852/2017/12.
Rendelkező rész
A Kúria a jogerős ítéletet hatályában fenntartja.
Kötelezi az alperest, hogy 15 napon belül fizessen meg a felperesnek 12.700 (tizenkétezer-hétszáz) forint felülvizsgálati eljárási költséget. 
Az ítélet ellen felülvizsgálatnak nincs helye.

Indokolás
A felülvizsgálat alapjául szolgáló tényállás
[1]	... az alperes munkaszervezetében dolgozik, helyi és külső reprezentációs keretre jogosult. Az alperes közpénzből biztosítja az arra jogosultak részére a reprezentációs keretössszegeket. Az alperes belső utasítása rendelkeznek külső reprezentációs kiadások elszámolásáról, a közigazgatási államtitkár által meghatározott keretösszegre való tekintettel az alperes személyenként nyilvántartását a számlák leadását követően a keretösszeg felhasználását.
[2]	A felperes 2017. szeptember 8-án közérdekű adatigényléssel fordult az alpereshez elektronikus úton és kérte, hogy az alperes küldje meg részére ... ... 2015. október 1. és 2017. szeptember 8-a közötti reprezentációs kiadásainak számláit, valamint listát a tételes kiadásokról feltüntetve az igénybe vett szolgáltatást, illetve a megvásárolt terméket, egységárat, összes kifizetett összeget. 
[3]	Az alperes 2017. szeptember 21-én válaszlevelet jutatott el a felpereshez, amelyben közölte, hogy a reprezentációs keretet a minisztérium tevékenységével összefüggő hivatali, szakmai rendezvény, esemény keretében vendégek fogadásához kapcsolódó fogyasztási cikkek vásárlására, üzleti ajándékra, éttermi fogyasztásra lehet fordítani. Egyebekben a további adatok kiadását megtagadta az információs önrendelkezési jogról és az információszabadságról szóló 2011. évi CXII. törvény (a továbbiakban: Infotv.) 30. § (7) bekezdésére figyelemmel, mert a közfeladatot ellátó szerv gazdálkodásának átfogó, számlaszintű tételes ellenőrzésére irányuló adat kiadásra nem köteles. 
A kereseti kérelem és az alperes védekezése
[4]	A felperes keresetében kérte, hogy a bíróság kötelezze az alperest a ... 2015. október 1. és 2017. szeptember 8. közötti reprezentációs kiadásainak számlái, valamint a kiadásokról készült lista kiadására, utóbbiakon feltüntetve a szerződő partnert, az igénybe vett szolgáltatást, illetve a megvásárolt terméket, egységárat, valamint az összes kifizetett összeget. A kért adatok megküldését elektronikus úton kérte. A felperes előadta, hogy amennyiben az alperesi érvelést az Infotv. 30. § (7) bekezdése tekintetében elfogadná, a bíróság abban az esetben, az igénye az volt, hogy az alperes küldje meg az igénylés tárgyát képező irat másolata helyett a jogviszony alanyainak, típusának, tárgyának, a szolgáltatás mértékének és a teljes időpontjának megjelölésével az adatokat. 
[5]	Az alperes ellenkérelmében a kereset teljes elutasítását kérte. Előadta, hogy a felperes által kért listával ténylegesen nem rendelkezik, ilyet előállítani nem köteles. Előadta azt is, hogy az Infotv. 30. § (7) bekezdése alapján is helye van a kereset elutasításának. Az alperes előadta, hogy a kért számlát az alperes gazdálkodását érintik, és ennek átfogó, tágabb adatkörre és hosszabb, közel két éves időszakra vonatkozó számlaszintű tételes ellenőrzésére irányulnak, és ez vonatkozik a felperes által másodlagosan kért listára is. Hivatkozott arra is, hogy az információs szabadság érvényre juttatása nem okozhat az adatkezelő oldalán szükségtelen és aránytalan terheket. Azt is előadta, hogy a számlát a ... személye adatai, azokból következtetést lehet levonni étkezési, fogyasztási szokásaira, illetve az ételek speciális jellegéből az érintett személy egészségi állapotára is. 
Az első- és másodfokú ítélet
[6]	Az elsőfokú bíróság ítéletével kötelezte az alperest, hogy küldje meg a felperes részére ...  2015. október 1. és 2017. szeptember 8. közötti időszakra eső reprezentációs kiadásainak számláit, valamint a ... személyéhez és a megjelölt időszakhoz kapcsolódó külső reprezentációs kiadására vonatkozó nyilvántartása kiadási adatait. Ezt meghaladóan a felperes keresetét elutasította. 
[7]	Az elsőfokú bíróság elsődlegesen arra az álláspontra helyezkedett, hogy a keresettel érintett adatok nem közérdekből nyilvános, hanem kifejezetten közérdekű adatok. Az elsőfokú bíróság szerint az alperes önmagában azt nem vitatta, hogy közérdekű adatokról van szó, ugyanakkor nem adott elő érvelést arra vonatkozóan, hogy az adatelv alapján csak a számlák tartalma tekinthető közérdekű adatnak, maguk a számlák mint okiratok nem, ezért a számlák másolatának elektronikus úton történő kiadására kötelezte az alperest.
[8]	Az elsőfokú bíróság szerint az alperes nem állította, hogy a számlák elektronikus adattá történő alakítása ránézve az Infotv. 29. § (3) és (4) bekezdése szerint aránytalan munkaerőforrás-igénybevételével járna. Az alperes nyilatkozatából és a közigazgatási államtitkár utasításaiból arra következtetett, hogy az alperes köteles személyenként a számlák alapján nyilvántartást vezetni, azt azonban semmi nem bizonyítja, hogy ezen nyilvántartás adattartalma megfelel a kereseti kérelem második mondatában körülírt adattartalomnak. Utalt arra is, hogy ezt az adattartalmat a felperes az adott számlákat megtekintve maga is kinyerheti. 
[9]	A számlaszintű ellenőrzés vonatkozásában megállapította, hogy az Infotv. 30. § (7) bekezdése az ahhoz fűzött miniszteri indokolás szerint nem zárja ki, hogy az állampolgárok e szervek költségvetésével a költségvetést érintő juttatásokkal, kedvezményekkel, vagyonának kezelésével, birtokolásával, használatával, hasznosításával, az azzal való rendelkezéssel, annak megterhelésével az ilyen vagyont érintő bármilyen jog megszerzésével, illetve támogatások felhasználásával kapcsolatos egyes adatokat megismerhessenek. A jogszabály indokolása értelmében az adatigénylést akkor kell teljesíteni, ha az igénylés elhatárolható a közfeladatot ellátó szervek gazdálkodásának célszerűségét, eredményességét, valamint törvényességét érintő ellenőrzésektől, hiszen azokra külön szervek jogosultak. Arra a megállapításra jutott, hogy a jelen esetben tételes és egy bizonyos időszakra vonatkozóan számlaszintű ellenőrzés volt a kérdéssel érintett adatkör, de az nem eredményezi magának az alperesnek az átfogó ellenőrzését, hiszen az alperes működése ennél messze szélesebb körű tevékenységet ölel fel.
[10]	Az elsőfokú bíróság szerint a kért adatigénylés nem sérti a ... személyiségi jogait sem. Álláspontja szerint az átláthatóságnak akkor is meg kell valósulnia, ha a közpénzt kereskedelmi, vendéglátóipari egységek szolgáltatásaira fordítják, a költekezés minden esetben a ... közfeladat ellátásával összefüggésben történt. Az elsőfokú bíróság szerint az államtitkári utasításokból nem lehet arra a következtetésre jutni, hogy a ... személyes adatait tartalmaznák a számlák, és az alperes nem bizonyította, hogy mi a számlák tényleges tartalma, noha erre lehetősége lett volna a zárt adatkezelés mellett. Rámutatott arra: hogy az alperes nem állította, hogy egyes fogyasztások, vagy szolgáltatások igénybevételére egészségügyi intézményekben, gyógyszertárakban került volna sor, kifejezetten reprezentációs célú kereskedelmi és vendéglátóegységekben történt költekezésről volt szó, amely ráadásul nem feltétlenül a ... személyes fogyasztását szolgálta, hanem egy több főből álló csoportét. Az elsőfokú bíróság rögzítette: az igénybevett szolgáltatás vagy szolgáltatók megnevezését a megvásárolt elfogyasztott termékeket nem lehet a miniszterelnöki megbízott személyes adatának tekinteni. Az elsőfokú bíróságnak az ezzel ellentétes vélemény elfogadása esetén is az volt az álláspontja, hogy a közpénzek felhasználásának átláthatóságához fűződő érdek védelme előnyt élvez a ... személyiségi jogaival szemben.
[11]	Az elsőfokú bíróság külön rögzítette, hogy az összesített nyilvántartás a számlák alapján történt, nyilvántartásnak a ... személyhez kapcsolódó kiadás adatai is az alperes közfeladatának ellátása során keletkezett adatok, és ezért ugyancsak közérdekű adatnak minősülnek. Az elsőfokú bíróság szerint az államtitkári utasításokból az következik, hogy olyan részletességű és tartalmú tételeket nem tartalmaz a nyilvántartás, mint amelyeket a kereset felsorolt, ezért ennek megfelelően az alperest a keresetben meghatározottnál szűkebb körben kötelezte a nyilvántartás adatainak kiadására, ezért ezt meghaladóan a keresetet elutasította.
[12]	Az alperes fellebbezése folytán eljárt másodfokú bíróság az elsőfokú bíróság ítéletének nem fellebbezett részét nem érintette, fellebbezett rendelkezéseit helyben hagyta. 
[13]	A másodfokú bíróság ítéletének indokolásában rögzítette, hogy a fellebbezés tartalmára figyelemmel a számlák kiadására vonatkozó döntést kellett felülbírálnia. A jogerős ítélet indokolása szerint az elsőfokú bíróság helyesen értelmezte a felperes keresetét olyan módon, hogy a felperes a számlák vonatkozásában elsődlegesen a számlák elektronikus másolatát kérte, és csak másodlagos keresetben igényelte a számlán felsorolt adatait. Ehhez képest úgy ítélte meg, hogy a felperes elsődleges kereseti kérelme a számlák tekintetében határozott és alapos is volt, nem volt szükség az eshetőleges kereseti kérelemmel foglalkozni. Ehhez képest az eshetőleges kereseti kérelemre alapított alperesi fellebbezési érvelés nem foghatott helyt. A jogerős ítélet indokolása szerint a tényállást az elsőfokú bíróság a szükséges körben feltárta és helyesen állapította meg.
[14]	A jogerős ítélet indokolása szerint az elsőfokú bíróság helyesen következtetett arra, hogy a számlák tekintetében az adatigénylési kérelem megfelelt az Infotv. rendelkezéseinek az egyértelműség vonatkozásában, annak pontosítására nem volt szükség. A felperes megjelölte az érintett számlák tárgykörét, a ... nézve behatárolt időtartamra vonta meg az igényelt adatok körét. Megjegyezte: maga az alperes sem hivatkozott arra, hogy ne tudná megállapítani, hogy milyen adatokat kér a felperes. Kiindulópontként rögzítette, hogy a felperes ténylegesen nem a számlák kiadására jogosult, hanem azok adattartalmát jogosult megismerni - nyilvánosság korlátozás og fennállása hiányában - az Infotv. 26. § (1) bekezdése és 28. § (1) bekezdése alapján. A másodfokú bíróság szerint a számlák másolata kiadásának kérése tartalmilag a számlák adattartalmának megismerése és az azt tartalmazó dokumentummásolatának kiadására irányul, így határozott kereseti kérelemnek minősült, megfelelt az Infotv. 28. § (1) és az Infotv. 29. § (3) bekezdésének. 
[15]	A jogerős ítélet szerint az elsőfokú bíróság helyesen állapította meg, hogy az Infotv. 30. § (7) bekezdése nem képezi akadályát a kereset teljesítésének. A másodfokú bíróság indokolása kiemelte: önmagában egy-vagy több számla tartalmának megismerése iránti igény még nem jelent sem átfogó, sem tételes, a gazdálkodó szervezet ellenőrzésére jogosult szervezetek kizárólagos hatásköreibe tartozó számlaszintű vizsgálatot. Nem fogadta el azt a másodfokú bíróság, hogy egy számla adattartalma ne lenne megismerhető az Infotv. 30. § (7) bekezdése alapján, mert ez nem lenne összeegyeztethető az Alaptörvény 28. cikkével, illetve a 39. cikk (2) bekezdésével sem. Aránytalanul korlátozná a közpénzekre vonatkozó közérdekű, illetve közérdekből nyilvános adatok megismerését a számlák adattartalma tekintetében. 
[16]	A másodfokú bíróság szerint a fellebbező alperes arra helyesen hivatkozott, hogy a számláknak van személyes adattartalma. Az Alaptörvény 39. cikk (2) bekezdése az elsőfokú bíróság indokolásával ellentétben a másodfokú bíróság szerint a közérdekű adat fogalmát csak úgy, mint az Alaptörvény VI. cikk (2) bekezdése alkotmányos értelemben használja és nem zárja ki, hogy legyenek olyan közpénzre vonatkozó adatok, amelyek nem közérdekűek, hanem közérdekből nyilvánosak. 
[17]	A másodfokú bíróság végső következtetése az volt, hogy a költségszámlák a ... közfeladata ellátásával összefüggő személyes adatai, viszont a 26. § (2) bekezdése alapján közérdekből nyilvános adatként megismerhetőek a felperes számára. Abban elfogadta az elsőfokú bíróság érvelését, hogy a számlák nem csak a ... személyes fogyasztását tartalmazzák, így egészségügyi, illetve egyéb olyan személyes adatok, amely a miniszterelnöki megbízott feladat ellátásával ne függne össze, ezen okból nem tartalmaznak. A másodfokú bíróság megjegyezte, hogy más közfeladatot ellátó személynek nem minősülő személyek személyes adatai a számlákból kitakarhatóak, ez azonban a kérelem teljesítését nem akadályozza. Összességében a másodfokú ítélet indokolása azt tartalmazta, hogy az indokolásbeli kiegészítésre figyelemmel az elsőfokú bíróság jogszabálysértés nélkül kötelezte az alperest a kért adatok kiadására. Ezért az érdemben helytálló elsőfokú ítéletet helybenhagyta. 
A felülvizsgálati kérelem és ellenkérelem
[18]	A jogerős ítélet ellen az alperes terjesztett elő felülvizsgálati kérelmet, amelyben kérte a jogerős ítélet hatályon kívül helyezését, és a számlák kiadása tekintetében a felperes keresetének elutasítását. Az alperes elsődlegesen fenntartotta azon álláspontját, hogy a felperes igénye az alperes gazdálkodásának átfogó, számlaszintű ellenőrzésére irányul, mert közel két év tekintetében teljes körűen kérte a reprezentációs költségek kifizetésének alapjául szolgáló számlákat. Az alperes álláspontja szerint az átfogó ellenőrzésre irányuló szándék akkor is megállapítható, ha az igény nem a minisztérium teljes tevékenységére, hanem annak csak egy részére vonatkozik. Az alperes ebben a körben hivatkozott az Infotv. 30. § (7) bekezdésének miniszteri indokolására, illetve a BH2016.305. szám alatt közzétett jogesetre. 
[19]	A felülvizsgálati kérelem szerint a másodfokú bíróság helytelenül következtetett arra, hogy a számlák másolatának kiadása csak a számla adattartalmának megismerését jelentené.
[20]	Az alperes fenntartotta azon álláspontját, hogy az adatigénylés ... ... személyes adatainak megismerésére irányul, mert a számlákból egyértelmű következtetés vonható le a ... étkezési, fogyasztási szokásaira. Az alperes szerint ebből további következtetések is levonhatóak akár az egészségügyi állapotára nézve is, például, hogy fennáll-e bármilyen ételintolerancia az esetében. Ezen túlmenően személyes adatokat tartalmaz a számla abban a vonatkozásban is, hogy azon szerepelnek az eladók adatai, vagy vállalkozások adatai, illetve tartalmazhatnak bankszámla, illetve bankkártyaszám adatokat is a számlák. Kiemelte, hogy a másodfokú bíróság maga is elismerte a költségszámlák személyes adat jellegét, de azokat közérdekből nyilvános adatoknak minősítette. Előadta továbbá azt is, hogy más személyek fogyasztása mindenképpen személyes adat, amely semmi esetben sem tekinthető közérdekből nyilvánosnak. A ... fogyasztása az alperes szerint semmilyen összefüggésben nem áll a ... által végzett közfeladattal, illetve feladat- és hatáskörrel.
[21]	A felperes felülvizsgálati ellenkérelmében a jogerős ítélet hatályában fenntartását kérte. Hivatkozott az Infotv. 30. § (7) bekezdésének a jelen esetre való alkalmazhatatlanságáról, figyelemmel arra is, hogy az alperes által megjelölt bírósági jogeset a gazdasági élet szereplői közötti elszámolási vitáról tartalmaz rendelkezést, amelyről a jelen esetben nyilvánvalóan nincs szó. 
[22]	A személyes adatokra mint a közérdekű adatkiadás akadályára való hivatkozás tekintetében a felperes előadta, hogy az adott esetben a költekezés mindig a ... közfeladatának ellátásával összefüggésben történt. A felperes szerint mivel a számlák közpénzfelhasználása közben egy közfeladatot ellátó személy megbízatásának ellátásával összefüggésben keletkeztek a számlák, minden eleme közérdekű adatnak minősül. Arra is utalt a felülvizsgálati ellenkérelem, hogy nyilvánvalóan az egyes étkezéseken nem egyedül a ... vett részt, így a számlákból kikövetkeztethetetlen az ő személyes fogyasztása, így nem lehet következtetést levonni ... étkezési szokásaira, illetve egészségügyi állapotára sem. A számlákon szereplő egyéb adatok tekintetében a felperes előadta, hogy a számlák a gazdasági életben szokványos, egyéb adatokat tartalmaznak, az adatok pedig közhiteles nyilvántartásokból egyébként is megismerhetőek. 
A Kúria döntése és jogi indokai
[23]	A polgári perrendtartásról szóló 1952. évi III. törvény (a továbbiakban: Pp.) 275. § (1) bekezdése szerint a felülvizsgálati eljárásban bizonyítás felvételének helye nincs. A Kúria a felülvizsgálati kérelem elbírálása során a rendelkezésre álló iratok alapján dönt. A (2) bekezdés szerint a Kúria a jogerős határozatot csak a felülvizsgálati kérelem és a csatlakozó felülvizsgálati kérelem keretei között vizsgálhatja felül. A felülvizsgálati eljárásban általánosan érvényesül a felülmérlegelés tilalma. Ez azt jelenti, hogy nincs helye a bizonyítékok ismételt értékelésének és egybevetésének. Ez alól kivételt csak az jelent, ha a korábbi mérlegelés kirívóan okszerűtlen, nyilvánvalóan iratellenes, vagy ellentétes a véleményalkotás a logika alapvető szabályaival. A jelen esetben a Kúria ilyen körülményt nem észlelt. A felülvizsgálati kérelem tartalmára figyelemmel a Kúriának a jelen esetben kizárólag azt kellett vizsgálnia, hogy a felülvizsgálati kérelemben megjelölt okokból a felülvizsgálati kérelem megalapozott-e vagy sem. A kérelmet benyújtó alperes hivatkozott egyrészt, hogy a felperes keresete meg nem engedett módon számlaszintű ellenőrzésre vonatkozik, illetve, hogy a számlák az alperes ... tekintetében személyes adatokat tartalmaznak, ezért nem megismerhetőek.
[24]	Az Alaptörvény hatályos VI. cikk (2) bekezdése értelmében mindenkinek joga van személyes adatai védelméhez, valamint a közérdekű adatok megismeréséhez és terjesztéséhez. Az Alaptörvény 39. cikk (2) bekezdése szerint a közpénzekkel gazdálkodó minden szervezet köteles a nyilvánosság előtt elszámolni a közpénzekre vonatkozó gazdálkodásával. A közpénzeket és a nemzeti vagyont az átláthatóság és a közélet tisztaságának elve szerint kell kezelni. A közpénzekre és a nemzeti vagyonra vonatkozó adatok közérdekű adatok. A 28. cikk szerint a bíróságok a jogalkalmazás során a jogszabályok szövegét elsősorban azok céljával és az Alaptörvénnyel összhangban értelmezik. Az Alaptörvény és a jogszabályok értelmezésekor azt kell feltételezni, hogy a józan észnek és a közjónak megfelelő erkölcsös és gazdaságos célt szolgálnak.
[25]	Az Infotv. 1. §-a szerint a törvény célja az adatok kezelésére vonatkozó alapvető szabályok meghatározása annak érdekében, hogy a természetes személyek magánszféráját az adatkezelők tiszteletben tartsák, valamint a közügyek átláthatósága a közérdekű és a közérdekből nyilvános adatok megismeréséhez és terjesztéséhez fűződő jog érvényesítésével megvalósuljon. A 3. § 2. pontja értelmében személyes adat az érintettel kapcsolatba hozható adat - különösen az érintett neve, azonosító jele, valamint egy-vagy több fizikai, fiziológiai, mentális, gazdasági, kulturális vagy szociális azonosságára jellemző ismeret -, valamint az adatokból levonható az érintettre vonatkozó következtetés. Az 5. pont értelmében közérdekű adat az állami, vagy helyi önkormányzati feladatot, valamint jogszabályban meghatározott egyéb közfeladatot ellátó szerv vagy személy kezelésében lévő és tevékenységére vonatkozó, vagy közfeladatának ellátásával összefüggésben keletkezett, a személyes adat fogalma alá nem eső, bármilyen módon vagy formában rögzített információ vagy ismeret, függetlenül kezelésének módjától, önálló vagy gyűjteményes jellegétől, így különösen a hatáskörre, illetékességre, szervezeti felépítésre, szakmai tevékenységre, annak eredményességére és kiterjedő értékelésére, a birtokolt adatfajtákra és a működést szabályozó jogszabályokra, valamint a gazdálkodásra a megkötött szerződésekre vonatkozó adat. A 6. pont értelmében közérdekből nyilvános adat a közérdekű adat fogalma alá nem tartozó minden olyan adat, amelynek nyilvánosságra hozatalát, megismerhetőségét, vagy hozzáférhetővé tételét törvény közérdekből elrendeli.
[26]	Az Infotv. 26. § (1) bekezdése értelmében az állami vagy helyi önkormányzati feladatot, valamint jogszabályban meghatározott egyéb közfeladatot ellátó szervnek vagy személynek lehetővé kell tennie, hogy a kezelésében lévő közérdekű adatot és közérdekből nyilvános adatot - az e törvényben meghatározott kivételekkel - erre irányuló igény alapján bárki megismerhesse. A (2) bekezdés szerint közérdekből nyilvános adat a közfeladatot ellátó szerv feladat és hatáskörében eljáró személy neve, feladatköre, munkaköre, vezetői megbízása, a közfeladat ellátásával összefüggő egyéb személyes adata, valamint azok a személyes adatai, amelyek megismerhetőségét törvény előírja. A közérdekből nyilvános személyes adatok a célhoz kötött adatkezelés elvileg tiszteletben tartásával terjeszthetőek.
[27]	Az Infotv. 30. § (7) bekezdése szerint a közfeladatot ellátó szerv gazdálkodásának átfogó, számlaszintű, illetve tételes ellenőrzésére irányuló adatmegismerésekre külön törvények rendelkezései irányadók. Erre való hivatkozással az adatkezelő az adatigénylést az igénylés tárgyát képező irat másolata helyett a jogviszony alanyainak, a jogviszony típusának, a jogviszony tárgyának, a szolgáltatás és ellenszolgáltatás mértékének és teljesítése időpontjának megjelölésével is teljesítheti.
[28]	A jelen esetben a Kúria szerint is minden kétséget kizáróan megállapítható, hogy az alperes közfeladatot ellátó szerv. Az alperes szervezeti keretei között a ... ... ugyancsak közfeladatot lát el. Nyilvánvaló az is, hogy a részére biztosított reprezentációs keret is közfeladatának ellátásával kapcsolatos, azt nyilvánvalóan nem magánfogyasztása céljára kapta. 
[29]	Az ítlőtábla a bírói gyakorlattal mindenben egyező módon állapította meg azt, hogy a felperes igénye nem minősül az alperes egészének működése szempontjából tételes számlaszintű elszámolásra irányuló igénynek, az alperes szervezeti keretében dolgozó ...  tevékenységének is nyilvánvalóan csak elenyésző kis részét jelenti a reprezentációs költség elköltésére vonatkozó számlák köre, így az Infotv. 30. § (7) bekezdése nem lehet akadálya a kért adatok kiadásának.
[30]	Abban a vonatkozásban is helytállóan döntött a jogerős ítélet, hogy a számlák kiadását nem akadályozza meg, hogy abban a ... személyére vonatkozóan személyes adatok is szerepelhetnek. Helyesen állapította meg ugyanis a jogerős ítélet azt, hogy a közérdekből nyilvános adatok esetében azok között személyes adatok is szerepelhetnek, a jelen esetben a közérdekű adatok, illetve a közérdekből nyilvános adatok megismerhetőségéhez fűződő jog nyilvánvalóan erősebb, mint a ... személyes adatai védelméhez fűződő joga, ugyanis még az is erősen kérdéses, hogy egy számla adataiból valóban okszerű következtetéseket lehetne levonni a ... étkezési szokásaira, sőt egészségi állapotára is, annál is inkább, mert a fogyasztás alapvetően olyan, amelyről nem megállapítható, hogy az étkezést pontosan ki végezte a ... egészségi állapotára pedig még áttételesen sem enged következtetni. Elsődleges vizsgálati szempont az, hogy a számlákhoz a ... közpénzt használt fel és közfeladatainak ellátásához kapott pénzzel kell elszámolnia. A számlán szereplő egyéb adatok, mint például a kiállító cég neve, vagy a felszolgáló személye esetében megalapozottan állapította meg a jogerős ítélet indokolása, hogy ezek szükség esetén felismerhetetlenné tehetők, de ez a számlák kiadásának nem akadálya. 
[31]	A Kúria utal, hogy csak nem azonos kereseti kérelem mellett a Kúria a 2020. május 27-én kelt Pfv.IV.21.732/2018. számú ítéletében is hasonló jogi érvek mellett a kért adatok kiadására kötelezte az alperest ...  reprezentációs költségei elszámolása vonatkozásában azonos időszakra nézve. 
[32]	Mindezekre figyelemmel a Kúria az érdemben helytálló jogerős ítéletet hatályában fenntartotta. 
Az alkalmazott jogszabályok és az alkalmazott joggyakorlat
[33]	Alaptörvény VI. cikk (2) bekezdés, 28. cikk, 39. cikk (2) bekezdése, 2011. évi CXII. törvény (Infotv.) 3. § 2., 5. és 6. pontja, 26. § (1) és (2) bekezdése, 30. § (7) bekezdés, Pp. 275. § (3) bekezdése
Záró rész
[34]	A pervesztes alperes köteles megfizetni a felperes felülvizsgálati eljárási költségét, a Pp. 270. § (1) bekezdésén keresztül érvényesülő Pp. 78. § (1) bekezdése, amely a 32/2003. (VIII.22.) IM rendelet 3. § (3) és (5) bekezdése és 4/A. § (1) bekezdése alapján került megállapításra. 
[35]	Az eljárás az 1990. évi XCIII. törvény 57. § o) pontja alapján illetékmentes. 
[36]	A Kúria a felülvizsgálati kérelmet a veszélyhelyzet ideje alatt érvényesülő egyes eljárásjogi intézkedésekről szóló 74/2020. (III.31.) Kormányrendelet (Veir.) 29. § (2) bekezdése szerint tárgyaláson kívül bírálta el.
Budapest, 2020. június 3.

Böszörményiné dr. Kovács Katalin s.k. a tanács elnöke, Dr. Pataki Árpád s.k. előadó bíró, Dr. Kovács Zsuzsanna s.k. bíró
											A kiadmány hiteléül:

S.K.											bírósági ügyintéző