A ...-i Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság a ... ügyvéd (... szám) által képviselt ... (...szám) törvényes képviselő által képviselt felperes neve (... szám) felperesnek a ... ügyvéd (... szám) által képviselt alperes neve (...) alperes ellen kártérítés iránt indult perében a bíróság meghozta az alábbi 

í t é l e t e t:

A bíróság kötelezi az alperest, hogy a 2013. szeptember hó 13. napi munkabalesettel összefüggésben fizessen meg tizenöt napon belül a felperes részére vagyoni kártérítésként: 

-	21.000,- (huszonegyezer) Ft kórházi ruházati költségtérítést és ennek 2013. szeptember hó 13. napjától,
-	49.000,- (negyvenkilencezer) Ft látogatási költséget és ennek 2013. szeptember hó 24. napjától, 
-	77.175,- (hetvenhétezer-egyszázhetvenöt) Ft gondozási költséget és ennek 2014. január hó 13. napjától,
-	28.000,- (huszonnyolcezer) Ft háztartási kisegítő költséget és ennek 2014. január hó 13. napjától,
-	89.250,- (nyolcvankilencezer-kettőszázötven) Ft élelemfeljavítási költséget és ennek 2014. január hó 13. napjától,
-	29.750,- (huszonkilencezer-hétszázötven) Ft művelődési költséget és ennek 2014. január hó 13. napjától,
-	31.500,- (harmincegyezer-ötszáz) Ft többlet telefonköltséget és ennek 2014. január hó 13. napjától, 
-	59.500,- (ötvenkilencezer-ötszáz) Ft közlekedési költséget és ennek 2014. január hó 13. napjától,
-	1.158.433,- (egymillió-egyszázötvennyolcezer-négyszázharminchárom) Ft keresetkiesést és ennek 2014. január hó 13. napjától a kifizetésig járó a késedelemmel érintett naptári félév első napján érvényes jegybanki alapkamattal megegyező mértékű kamatot. 

A bíróság a fentieket meghaladóan előterjesztett vagyoni és nem vagyoni kártérítés iránti kereseti kérelmeit elutasítja. 

A bíróság kötelezi a felperest, hogy fizessen meg az alperes részére tizenöt napon belül 180.914,- (egyszáznyolcvanezer-kilencszáztizennégy) Ft ügyvédi munkadíjból álló perköltséget.  Kötelezi a bíróság az alperest, hogy fizessen meg a felperes részére tizenöt napon belül 77.180,- (hetvenhétezer-egyszáznyolcvan) Ft ügyvédi munkadíjból álló perköltséget. 

A bíróság kötelezi az alperest, hogy a ...-i Törvényszék Gazdasági Hivatala külön felhívására fizessen meg az állam által előlegezett 150.230,- (egyszázötvenezer-kettőszázharminc) Ft szakértői munkadíjból és tanúdíjból 36.806,- (harminchatezer-nyolcszázhat) Ft perköltséget. A fennmaradó 113.424,- (egyszáztizenháromezer-négyszázhuszonnégy) Ft-ot az állam viseli. 

A bíróság kötelezi az alperest, hogy fizessen meg az állami adóhatóság felhívásában megjelölt módon és számlára 92.451,- (kilencvenkettőezer-négyszázötvenegy) forint feljegyzett kereseti illetéket. A további 284.904,- (kettőszáznyolcvannégyezer-kilencszáznégy) forint feljegyzett illetéket az állam viseli. 

Az ítélettel szemben a kézbesítéstől számított tizenöt napon belül fellebbezésnek van helye, amelyet elektronikus úton a ...-i Közigazgatási és Munkaügyi Bíróságnál a ...-i Törvényszékhez címzetten kell előterjeszteni.

Ha a fellebbezést nem elektronikus úton terjesztik elő, a fellebbezés hatálytalan és úgy kell tekinteni, hogy az érintett fél fellebbezést nem nyújtott be, továbbá a bíróság a fellebbezőt pénzbírsággal sújtja.

Abban az esetben, ha a fellebbezés a perköltség, illetve az állam által előlegezett illeték és költség viselésére vagy annak összegére, valamint az ítélet indokolása ellen irányul, a fellebbező kérheti a másodfokú bíróságtól a fellebbezés tárgyaláson történő elbírálását, ellenkező esetben az erre irányuló fellebbezést a bíróság tárgyaláson kívül bírálja el. A fellebbezési határidő lejárta előtt előterjesztett kérelem alapján a felek kérhetik a fellebbezés tárgyaláson kívüli elbírálását.

I n d o k o l á s

A bíróság a felek nyilatkozatai, az iratok alapján, valamint a lefolytatott bizonyítás eredményeképpen az alábbi tényállást állapította meg.

..., a felperes szülője 2013. augusztus hó 19. napjától az alperes alkalmazásában állt magyarországi és németországi munkavégzési hellyel, egyéb építési és szerelési, ács-segédmunkás munkakörben. 2013. szeptember hó 13. napján ... munkavégzés közben balesetet szenvedett. A baleset úgy következett be, hogy ... zsaluk bontására osztották be egy vasbetonfal kizsaluzását követően. A zsalufal mögé ment, azok összekötő csavarját kivette, eközben a darus a belső zsalut elemelte, így a külső zsalutábla ... dőlt. 

Az alperes a balesetet munkahelyi balesetként elismerte, a munkabaleseti jegyzőkönyvben a balesethez vezető okként a figyelmetlenséget, gyakorlat hiányát jelölte meg. ... az összekötő csavar kivételére, a zsalutáblákat összekötő kapcsok és egyéb biztosítékok eltávolításra vonatkozó speciális ismerettel, tapasztalattal nem rendelkezett. 

... sorozatos bordatörést, léprepedést, bal váll rotátor köpenyének sérülését, balkar felkar izmának leszakadását szenvedte el. 2013. szeptember hó 13. napjától október hó 05. napjáig ... volt kórházban, ahol a hozzátartozói meglátogatták. A balesettel összefüggésben 2014. június hó 16. napjáig keresőképtelen állományban volt, az otthonában tartózkodott. A balesetet követő 5-6 hétben édesanyja a közös használatú lakásukban ápolta, 6-7 hétig főzött, mosott, vasalt rá, takarított. A sérült több alkalommal gyógykezelésben részesült, élelemfeljavítás vált szükségessé. A külvilággal telefonon tartotta a kapcsolatot, a táppénzes időszak alatt videojátékozott, könyvet és újságokat olvasott, életmódjában változás állt be. 

... alperesnél fennálló munkaviszonya 2014. június 06. napján kelt rendkívüli felmondására tekintettel megszűnt. 

... képviseletében a ... Ügyvédi Iroda részéről ... ügyvéd, 2016. szeptember hó 9. napján a ...- Közigazgatási és Munkaügyi Bíróságon .... számon terjesztett elő kereseti kérelmet az alperesi munkaáltatóval szemben, nem vagyoni, valamint vagyoni kártérítés jogcímén, összesen 6.259.254,- Ft megfizetése érdekében a 2013. szeptember hó 13. napján bekövetkezett munkahelyi balesetével összefüggésben. A keresetlevelet a bíróság az alperes részére megküldte, amelyet a 2016. szeptember 26. napján az alperes postai úton vett át, az alperes részéről ellenkérelem került benyújtásra.

... 2016. szeptember hó 04. napján elhunyt. A halála nem a munkahelyi balesettel összefüggésben keletkezett fizikai sérülések miatt következett be.

A halálról való tudomásszerzést követően a bíróság ... szám alatti, 2016. november hó 22. napján kelt végzésben a pert megszüntette arra tekintettel, hogy a 2016. szeptember hó 10. napján kiállított .... sorozatszámú halotti anyakönyvi kivonat alapján ... 2016. szeptember 04. napján elhunyt. A per megszüntetésére az rPp. 157. § a) pontja alapján, a felperes perbeli jogképességének hiánya miatt került sor. 

A ...-i Közigazgatási és Munkaügyi Bíróságon ... szám alatt 2017. március hó 17. napján néhai ... egyedüli egyenesági örököse, a kiskorú ... felperes törvényes képviselője útján, az alperessel szemben vagyoni és nem vagyoni munkáltatói baleseti kártérítés megfizetése iránt keresetet terjesztett elő, amelyet a bíróság 2017. május hó 09. napján idézés kibocsátás nélkül elutasított. A végzés 2017. június hó 06. napján emelkedett jogerőre.

A felperes 2017. október hó 09. napján keresetet terjesztett elő, amelyet az Mt. 166. § (1)-(2) bekezdései, és az Mt. 167. §-ra alapította. Kérte, hogy a felperesnek mint néhai ...  örökösének az alábbiakban felsorolt jogcímeken fizessen vagyoni kárként: kórházi ruházat költséget; a németországi látogatás költséget, gondozási költséget; háztartási kisegítő költséget. Nehezebb háztartási kisegítő költséget, élelemfeljavítás költséget, művelődési (kulturális) többletköltség, gyógyszerköltséget, kötszer-, fájdalomcsillapító költséget, többlettelefonköltséget, rezsiköltséget, közlekedési költséget, jövedelemkiesést, valamint kizárólag a kereset összegzésében erőmegfeszítési járadék iránti igényt is felsorolt 2014. június hó 17. napjától kezdődően, véghatáridő nélkül havi 10.000,- Ft összegben. 

A felperes véglegesen fenntartott kereseti kérelmében vagyoni kárként az alábbiakat tartotta fenn. Kórházi ruházat költsége 30.000,- Ft és ennek 2013. szeptember hó 09. napjától számított késedelmi kamata; 70.000,- Ft látogatási költség és ennek 2013. szeptember hó 24. napjától számított késedelmi kamata; 479.205,- Ft gondozási költség és ennek 2014. január hó 13. napjától számított késedelmi kamata; 170.000,- Ft háztartási kisegítő költség és ennek 2014. január hó 13. napjától számított késedelmi kamata; 127.500,- Ft élelemfeljavítási költség és ennek 2014. január hó 13. napjától számított késedelmi kamata; 42.500,- Ft művelődési többletköltség és ennek 2014. január hó 13. napjától számított késedelmi kamata; havi 10.000,- Ft gyógyszerköltség a felperes haláláig; 82.500,- Ft többlet telefonköltség és ennek 2014. január hó 13. napjától számított késedelmi kamata; 170.000,- Ft közlekedési költséget és ennek 2014. január hó 13. napjától számított késedelmi kamata; 1.654.904,- Ft keresetkiesés és ennek 2014. január hó 13. napjától számított késedelmi kamata, továbbá fenntartotta 3.000.000,- Ft nem vagyoni kártérítési igényét és ennek 2013. szeptember hó 13. napjától számított késedelmi kamata irányi igényét. 

Nem vagyoni kártérítésként néhai ... a testi épséghez, egészséghez való joga, munkához, munkavégzéshez való joga, a társadalmi élethez való részvételhez fűződő jogában bekövetkezett sérelmére tekintettel 3.000.000,- Ft és annak 2013. szeptember hó 13. napjától számított késedelmi kamatának megfizetésére kérte az alperest kötelezni. A nem vagyoni kártérítés tekintetében annak jogalapjaként a Polgári Törvénykönyvről szóló 1959. évi IV. törvény (rPtk.) 75. § (1), 76. §, valamint 84. § (1) bekezdését jelölte meg. 

A felperes az oktatási napló kapcsán hivatkozott arra, hogy annak tartalmi, tárgyi megjelölése alapján nem volt megállapítható, hogy az érintettek milyen konkrét és valós veszélyforrásnak vannak kitéve. Sem a tematika készítője, sem az oktatás ellenőrzőjének neve nem került azon feltüntetésre. Az oktatás időtartamát egy órában határozták meg. 
Az elévülés megszakadásának igazolására a felperes ténybeli és jogi levezetést nem tett. 

A felperes által benyújtásra került néhai ... halotti anyakönyvi kivonata; felperes neve születési anyakönyvi kivonata; néhai ... munkaszerződése, annak külföldi munkavégzésre szóló munkaszerződés kiegészítésével;  a munkaszerződés módosítása; 2013. évi adatlap; munkaköri leírás; munkabaleseti jegyzőkönyv; 2013. szeptember 13., 2013. október 14., 2013. november 15., 2014. január 07., 2014. február 21., 2014. február 25., 2014. március 06., 2014. március 14., 2014. március 25., 2014. április 04., 2014. május 09., 2014. június 11. napokon kelt ambuláns értesítő, UH lelet, tüdőgondozói értesítő, pulmonológiai szakrendelésre való beutaló; fizioterápiás kérés, valamint beutaló; a ...  Megyei Kormányhivatal baleseti táppénz megfizetéséről szóló igazolása, a 2013. és 2014. évre; az alperes bérszámfejtésének javítása; a munkaviszony megszűnésekor kiállított munkáltatói igazolás; öröklési bizonyítvány; lakcímet igazoló hatósági igazolvány, valamint ... 2014. március hó 20. napján kelt, kézzel írt nyilatkozata. 
Tanúbizonyítási indítványt terjesztett elő, amelyben kérte ..., ...- a sérült balesetet követően történő életmódjára -, ..., ...- a baleset körülményeire, - ...- néhai ...haláláról való tudomásszerzésére - történő kihallgatását. 

Az alperes a kereseti kérelmet mind jogalapjában, mind összegszerűségében vitatta. A baleset körülményei vonatkozásában az alperes annak időbeli, valamint ténybeli megtörténtét nem cáfolta, azonban előadta, hogy a vasbetonfal kizsaluzására történő beosztás körében, amely nem igényelt különösebb szaktudást, az ankerszár áttolásban vett részt néhai ..., aki a kórházba történő szállítása során, a baleset kivizsgálásában nem is akart közreműködni. A balesetnek szemtanúja nem volt, szakmai betanítást ... végezte. A munkavégzéshez szükséges eszközöket az alperes biztosította. Az alperes szerint néhai ... kellő ismerettel és jártassággal, gyakorlattal rendelkezett a balesetkor végzett részmunkafolyamatokra vonatkozóan. 

A foglalkoztatói, munkavédelmi szabályszegések nem állapíthatók meg, az alperes az őt terhelő biztonságos munkavégzés feltételeit megtartotta. Hivatkozott továbbá az Mt. 166. § (2) bekezdésében foglalt szabályra és arra a néhai ... által kifejtett magatartásra, amely az alperes álláspontja szerint a munkavállaló balesetét kizárólag a saját elháríthatatlan magatartása okozta, emiatt az alperest kártérítési kötelezettség nem terhelte. Előadta, hogy rendelkezésére álló oktatási napló igazolja, hogy néhai ... munkavédelmi oktatásban részesült. A ... Megyei Kormányhivatal határozatában elutasításra került az a kérelem, amely az egészségkárosodás kapcsán a munkáltató felelősségre vonását kezdeményezte. 

Az alperes mellékelte a ... Megyei Kormányhivatal Munkavédelmi és Munkaügyi Szakigazgatási Szervének Munkavédelmi Felügyelősége 2014. december hó 12. napján kelt elutasító határozatát, a munkahelyi baleset tényállásáról szóló ... Rendőrkapitányság iratának német, illetve magyar nyelvű változatát, valamint a 2013. augusztus hó 21. napján kelt alperes által kiállított oktatási naplót. 

Az alperes nyilatkozott arra, hogy a kártérítés iránti követelésben a felperes a kereseti kérelem indokait nem jelölte meg, azok az Mt. 171. §-on alapulhatnak. A munkavállalót a munkaviszonnyal összefüggésben érte kár, erre hivatkozva a hozzátartozója az Mt. 294. § (1) bekezdése alapján követelhet kártérítést. A munkáltatói kárfelelősség általános szabályai szerint a munkavállaló halálát követően csak a vagyoni kárigények örökölhetőek, a személyi jogok megsértése miatt a hozzátartozók csak saját jogon léphetnek fel, az elhunyt munkavállaló nevében nem, arra tekintettel, hogy a polgári jogi szabályok szerint a személyiségi jogok csak személyesen érvényesíthetők. Az alperes a felperes személyiségi jogait semmilyen módon nem sértette meg.  
A munkaügyi ügyekben használt hároméves elévülési időre tekintettel az igények elévülésére hivatkozott. 

Indítványozta ..., tanú 2, ..., ... tanúként történő meghallgatását a baleseti oktatásra, a munkafogások elsajátítására, a néhai ... által ellátott munkafeladatokra. Továbbá kérte a baleset kivizsgálását végző német hatóság teljes iratanyagának megküldése érdekében történő megkeresését. Az alperes indítványozta igazságügyi munkavédelmi szakértő kirendelését arra vonatkozóan, hogy ki, mikor, milyen óvórendszabályokat sértett meg néhai ... 2013. szeptember hó 13. napi balesetével összefüggésben. Indítványozta a ... Megyei Kormányhivatal Munkavédelmi Felügyelőségének megkeresését arra vonatkozóan, hogy az elutasításról szóló határozattal szemben néhai ... élt-e jogorvoslattal vagy sem. 

A Polgári perrendtartásról szóló 1952. évi III. törvény (rPp.) 206. § (1) bekezdése alapján a bíróság a tényállást a felek előadása és a bizonyítási eljárás során felmerült bizonyítékok együttes értékelése és mérlegelése alapján állapította meg. A bíróság a ...-i Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság ..., ... számú ügyeit, mint előzményi ügyeket csatolta, és a bíróság hivatalos tudomása kapcsán az ügy tényállásával szoros összefüggésben álló, a alperes neve felperesnek a ... Megyei Kormányhivatal alperessel szemben a ...-i Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság ... számú ügyét, annak elsőfokon, valamint az abban másodfokon a ...-l Törvényszék ... számú ítéletét, a tanúmeghallgatásokat és néhai ... tanúként tett vallomását tartalmazó tárgyalási jegyzőkönyveket, és a baleset kivizsgálásával kapcsolatos hivatalos iratokat -annak jelen ügy tényállásával való szoros összefüggésére tekintettel-  az eljárás anyagává tette. 
A bíróság a perben meghallgatta a felperesi törvényes képviselőt, az alperesi szervezeti törvényes képviselőt, tanúként ..., ..., ..., tanú 1t, ... és ... kihallgatta. Emellett külföldi és belföldi megkeresést foganatosított, valamint igazságügyi munkavédelmi szakértőt rendelt ki. 

A bíróság a felperes keresetét részben, az alábbiak szerint találta megalapozottnak.
A Munka Törvénykönyvéről szóló 2012. évi I. törvény (továbbiakban Mt.) 166. § (1) bekezdése alapján a munkáltató köteles megtéríteni a munkavállalónak a munkaviszonnyal összefüggésben okozott kárt. A (2) bekezdés szerint mentesül a felelősség alól, ha bizonyítja, hogy a) a kárt az ellenőrzési körén kívül eső olyan körülmény okozta, amellyel nem kellett számolnia és nem volt elvárható, hogy a károkozó körülmény bekövetkezését elkerülje vagy a kárt elhárítsa, vagy b) a kárt kizárólag a károsult elháríthatatlan magatartása okozta. 
Az Mt. 167. § (1) bekezdése munkáltató a munkavállaló teljes kárát köteles megtéríteni. Nem kell megtéríteni azt a kárt, amellyel kapcsolatban bizonyítja, hogy bekövetkezése a károkozás idején nem volt előre látható.  A (2) bekezdés szerint nem kell megtéríteni a kárnak azt a részét, amelyet a munkavállaló vétkes magatartása okozott, vagy amely abból származott, hogy a munkavállaló kárenyhítési kötelezettségének nem tett eleget.
Az Mt. 171. § (1) bekezdése szerint a munkáltató köteles megtéríteni a munkavállaló hozzátartozójának a károkozással összefüggésben felmerült kárát is.
Az Mt. 173. § (2) bekezdése alapján a munkáltató olyan összegű általános kártérítés megfizetésére köteles, amely a károsult teljes anyagi kárpótlására alkalmas, ha a kár vagy egy részének mértéke pontosan nem számítható ki. Általános kártérítés járadékként is megállapítható.
Az Mt. 175. § (1) bekezdés szerint az elévülés szempontjából önállónak kell tekinteni    a) az elmaradt jövedelem és a táppénz, b) az elmaradt jövedelem és a sérelem folytán csökkent kereset, c) az elmaradt jövedelem és a rokkantsági nyugdíj, baleseti rokkantsági nyugdíj, rokkantsági ellátás vagy rehabilitációs ellátáskülönbözetének megtérítése iránti igényt. A (2) bekezdés szerint az elévülési időt, ha a sérelemmel összefüggésben több és egymástól eltérő időpontban esedékes újabb elkülönülő kárigény származik, egymástól függetlenül, az egyes igények esedékessé válásától kezdődően, külön-külön kell számítani. A (3) bekezdés szerint az elévülési idő az (1) bekezdésben foglalt megkülönböztetéssel a) a táppénz első fizetésének napjától kezdődik. 
Az Mt. 286. § (1) A munkajogi igény három év alatt évül el.  A (2) bekezdés szerint bűncselekménnyel okozott a) kár megtérítésére vagy b) személyiségi jogsértéssel összefüggő sérelemdíj megfizetésére irányuló igény öt év; ha a büntethetőség elévülési ideje ennél hosszabb, ennek megfelelő idő alatt évül el.
A bíróság a perben a Polgári perrendtartásról szóló 1952. évi III. törvény (továbbiakban: rPp.), a Polgári törvénykönyvről szóló 1959. évi IV. törvény szabályait, az egyes törvényeknek az Új Polgári törvénykönyv hatálybalépésével összefüggő módosításairól szóló 2013. évi CCLII. törvény 10. §-nak rendelkezését és a munkavédelemről szóló 1993. évi XCIII. törvény (Mvt.) szabályait alkalmazta. 

A munkaviszonyból származó vagyoni kárigények örökölhetők, és így a munkavállaló halála után is érvényesíthetők a munkáltatóval szemben. A felperes néhai ...egyedüli örököse. 

A munkaügyi perben a bíróság az elévülést hivatalból vizsgálta, és a szakaszosan elévülő egyes vagyoni igények tekintetében, amelyek a 2013. szeptember 13. napján bekövetkezett balesettel összefüggésben merültek fel, a bíróság arra a megállapításra jutott, hogy a néhai ...  által előterjesztett, és .... szám alatt iktatott ügyben a keresetlevél bíróság általi, 2016. szeptember 26. napján az alperes részére történő kézbesítése a hároméves elévülési időt megszakította. Az elévülés megszakítása körében a rPtk. szabályai voltak irányadóak. Ebben a körben utal a bíróság arra, hogy a felperes által előterjesztett igények, jellegükből adódóan tényszerűen később, legkorábban a németországi kórházi tartózkodás 2013. szeptember 13. - október 05. közötti időszakban merültek fel. A további - a keresetben tételesen megjelölt - kárigények felmerülése ezt az időszakot követő. 

A bíróságnak a munkabaleset bekövetkezte körében vizsgálnia kellett az Mt. 166. §-ban foglaltakat, valamint az alperes által hivatkozott kimentési okot, amelynek esetleges fennállta a felperesi igény érvényesíthetőségének jogalapját zárja ki. 

I.

A baleset bekövetkeztének körülményei és okai, illetve az esetlegesen alkalmazott kármegosztás mértékének körében a bíróság az alábbi tanúkat hallgatta ki.

... tanú, az alperes korábbi munkavállalója darusként dolgozott a balesettel érintett építkezés helyszínén és elmondta, hogy néhai ... nem csinált korábban olyan feladatot, mint amilyennel a baleset bekövetkeztekor bízták meg. Előadta, hogy nem történtek meg az oktatások a munkahelyen, az oktatási jegyzőkönyvet aláíratták velük, ami mögött nem volt tényleges oktatási tevékenység.  
A tanú ismételt bírói kérdésre azt vallotta, nem látta konkrétan, hogy rádől néhai ...  fal, azt látta, hogy a vasak között megy vagy 10 méter hosszan, de hogy konkrétan a zsalukhoz megy, azt nem látta. Arra a kérdésre, hogy miért nem hallgatták meg a baleset németországi kivizsgálásakor, ezt követően is azt nyilatkozta, hogy „én voltam a darus, én láttam azt a balesetet". (25. sz. jkv. 4. old.) 

... (korábbi nevén: ...) tanú, néhai ... a baleset időpontjában élettársa volt, nyilatkozata szerint ment el meglátogatni a néhai édesanyjával ... a sérültet ..., egy hétig volt ott. Előadta, hogy a kórházban néhai ... megkereste tanú 1, aki ...  akart papírokat aláíratni. Pontosan emlékezett, hogy a balesetről német nyelvű jegyzőkönyv, valamint balesetvédelmi oktatásról szóló irat volt. Őt tanú 1 egy alkalommal felhívta telefonon, amikor azt mondta, hogy ne csináljanak ebből az egészből ügyet és próbálja meg ... is lebeszélni arról, hogy bármit is kezdeményezzen.

..., néhai ... édesanyja, tanúvallomásában elmondta, hogy a baleset körülményeit már a fiával ... beszélte meg. tanú 1 papírokat akart aláíratni, sőt még telefonon is mondta neki. Ő azt tanácsolta neki, hogy ezeket a papírokat ne írja alá. A fia hosszú hónapokon keresztül beteg volt, fél évig nem kapott egy fillér táppénzt sem. A tanú minden hónapban bevitte az alpereshez a táppénzes papírt, de nem továbbították. Nem volt semmilyen számonkérés arra tekintettel, hogy nem volt súlyos baleset. 

tanú 1 tanú építésvezetőként dolgozott az alperes alkalmazásában a baleset időpontjában, az építkezés adminisztratív dolgai tartoztak hozzá. Néhai ... kőzsaluzási munkát végzett, amikor ráborult egy tábla, alatta maradt, azt próbálták levenni róla kézzel, de a táblát daruval kellett leemelni. A daru által megfogott tábla kapcsát is lekapcsolta, ami a másikkal tartotta volna, ezzel egyidőben rádőlt és megnyomta. A tanú volt bent a kórházban meglátogatni a sérültet, fordítani, tolmácsolni. Óranyilvántartást vitt be, ezt akarta aláírattatni, baleseti jegyzőkönyvet elmondása szerint nem vitt, német nyelvű jegyzőkönyvre nem emlékezett. Arról, hogy ott ... találkozott, nyilatkozni nem tudott. Arra, hogy vele a későbbeikben telefonon beszélt volna, nem emlékezett. ... baleset kivizsgálásával kapcsolatosan elmondta, hogy az másfél-két hónapig tartott. Voltak kint a helyszínen, fényképek készültek, meghallgatásokat tartottak. A baleset okaként (a munkavállalói) figyelmetlenséget állapították meg. Balesetvédelmi oktatásban mindenki részesült, volt balesetvédelmi oktató, néhai ... betanított ácsként dolgozott, ami egyfajta segédmunkának felelt meg. tanú 2 volt a felettese, az akkori brigádvezető. (46.sz. jkv.) 

... tanúként történő kihallgatása során előadta, hogy 2014. év végéig dolgozott az alperes alkalmazásában művezetőként. A napi program megszervezése és az emberek irányítása volt a feladata, felettese tanú 1 volt. Néhai ... balesetét nem látta, nem is tapasztalt semmit, akkor ő betonozott. Elmondta, hogy néhai ... ... és ... dolgozott együtt közvetlenül, segédmunkát kellett ellátnia, a zsaluk kibontását végezte, ez a legalapabb dolog az építkezésen. A balesetről annyit tudott elmondani, hogy a sérült nem rakott vissza kapcsokat, az ankert pedig kihúzta, ezzel pedig magára borította a zsalut. A német rendőrség az ügyet részletesen kivizsgálta, ők nem állapítottak meg munkáltatói felelősséget. A német rendőrségen tanúvallomást tett. Nem tudta megmondani, hogy a kapcsokat néhai ... szedte-e ki, de más nem szedhette ki véleménye szerint. A folyamatot nem nehéz elsajátítani, ráadásul néhai ... betanított ács volt, 5 perc alatt meg lehetett tanulnia. Elmondta, hogy úgy jött a céghez, hogy tudta, hogy mik ezek a folyamatok és ezeket végezte is. (46. sz. jkv.) 

tanú 2 tanú a balesetkor az alperes alkalmazásában állt, néhai ... közvetlen munkatársa volt, egy brigádban dolgoztak, falbontás és építés volt a feladatuk. Rutinszerű tevékenység volt a bontás, arra tudott nyilatkozni, hogy ez olyan tevékenység volt, aminek az ismeretével tisztában voltak, pontosan tudták mit kell csinálni. Arra a kérdésre, hogy kapott-e iránymutatást vagy oktatást arra, hogy milyen munkafolyamatot kell elvégezni, hogyan kell elvégezni a kizsaluzást, azt a választ adta, hogy „erre nem volt szükség, mert mindannyian tudtuk, hogy mit kell tenni". A baleset okaként azt jelölte meg, hogy ... a kapcsokat nem rögzítette vissza, és az ankerek pedig ki lettek szedve a zsalukból. Ez önhiba volt, nem is az első napon történt a baleset, nem tudta megmondani, hogy mennyi ideig dolgoztak együtt. Úgy gondolja, hogy néhai ... hibájából következett be a baleset. (46. sz. jkv.)  A tanú elmondta, hogy valószínűleg ő adta az utasítást arra, hogy néhai ... végezze el ezt a munkafolyamatot. A tábla eldőlése nem volt szokványos, kb. fél perc elteltével észlelték, hogy van alatta valaki, daruval vették le a zsalut, úgy, hogy ez nem tudott teljesen ráborulni. Elmondása szerint nem látta senki a balesetet. ...  nem hallgatták meg, ott is megállapították, hogy önhiba történt. Munkavédelmi oktatásra nyilatkozott, mindig van ilyen. Elmondták akkor is nekik, hogy mit kell csinálni, amikor már ők tudják. Ők úgy gondolják, hogy erre nincsen szükség, de ezt azért teszik meg, mert kötelező. 

A bíróság megkereste a ... Megyei Kormányhivatal Munkavédelmi és Munkaügyi Szakigazgatási Szervének Munkavédelmi Felügyelőségét a .... számú határozat megküldése érdekében, amely irat tartalma alapján a munkavállaló a munkáltató baleset bejelentésével és kivizsgálásával kapcsolatos intézkedéseit vitatta. A kérelmet elutasító elsőfokon jogerős határozat megküldésre került.

A bíróság megkereste a ... Rendőrkapitányságot a németországi nyomozás során keletkezett iratok megküldése érdekében. A megkeresés az iratanyagok selejtezése miatt eredményre nem vezetett. A bíróság figyelembe vette a felek által becsatolt, a ... Rendőrkapitányság által felvett tényállást tartalmazó iratot. Ebben a ...szerinti, a balesetmegelőzési-, munkavédelmi- és műszaki szabályok megsértését nem állapították meg. Rögzítette, hogy a sérült gondoskodási (fordítás helyesen: gondossági) kötelezettségének megsértéséből lehet kiindulni, ami alapján a sérülés neki felróható. 

A 2013. augusztus hó 21. napján kelt alperesi oktatási napló az oktatás időtartamát egy órában jelölte meg. Az oktatást tanú 1 végezte és annak tárgya az alábbiak szerint lett megjelölve. Új munkaerők munkába állásának első oktatása, a tematikának megfelelően. Az oktatás alkalmával nyomatékosan felhívta a dolgozók figyelmét az építkezés jellegénél fogva előforduló baleseti veszélyforrásokra és a lehetséges balesetekre. Felhívta a figyelmet a kézi szerszámok megfelelő, rendeltetésszerű használatára. Figyelmeztette a dolgozókat a szakmájuk sajátos jellegére és azok baleseti forrásaira, ezek megelőzésére. 

A bíróság a perben ... igazságügyi szakértőt rendelte ki, arra a szakkérdés megválaszolására, hogy a 2013. szeptember 13-i balesettel összefüggésben ki, mikor, milyen óvórendszabályokat milyen mértékben sértett meg. 

Az ügyben eljárt szakértő a rendelkezésére álló iratanyagot átnézte, az alkalmazott szakértői módszert részletesen megadta. Levezette, hogy a munkáltató közvetlenül felelős azért, hogy nem csatolta a munkaalkalmassági vizsgálatról szóló orvosi igazolást, azt a munkavállalóra hárította. Felelős a munkaképes állapot ellenőrzéséért, azért, hogy nem készült zsaluzási terv a zsalu építésére, annak bontására nincs szabályozás, a munkáltató nem biztosított magyar nyelvű üzemeltetési dokumentációt a munkaeszközökhöz, nem biztosított munkabiztonsági, illetve munkaegészségügyi tevékenység végzésére jogosult munkavédelmi végzettségű szakembert. A munkáltató közvetetten felelős a szakértői vélemény szerint az általa elkészített kockázatelemzés hiányos volta miatt, amiatt, hogy a sérült az új munkahelyén munkavédelmi oktatást nem kapott, a munkáltató nem csatolta a gyakorlás tényét bizonyító okiratokat, a munkáltató a munka irányítására nem nevezett ki vezetőt, a munkáltató munkavédelmi ellenőrzései a mulasztásokat nem tárták fel. 
A munkabaleset kivizsgálásának körében rögzítette, hogy a vizsgálatok nem felelnek meg a hatályos magyar munkavédelmi szabályoknak, a munkáltató által készített munkabaleset erősen hiányos; tisztázatlan, hogy az összekötő kapcsokat ki és mikor oldotta fel. E körben hiányosságként rögzítette, hogy a munkabaleset kivizsgálásának részletes rögzítése, ennek a tanúk meghallgatásáról szóló jegyzőkönyvvel, helyszínrajzzal, fényképpel ellátott dokumentálása nem történt meg, így az nem alkalmas a munkabaleset okainak felderítésére, vita esetén a tényállás megállapítására. A szakértő rögzítette, hogy a munkáltatónak a munkabaleset súlyosságának megítélése körében a közvetett felelőssége fennáll. A munkabaleset kivizsgálásában a foglalkozás- egészségügyi alapszolgáltatást biztosító szolgálat orvosa nem vett részt.

A munkáltató nem biztosított magyar nyelvű üzemeltetési dokumentációt a munkaeszközökhöz. Nem biztosított munkabiztonsági, illetve munkaegészségügyi szaktevékenység végzésére jogosult munkavédelmi végzettségű szakembert. A munkáltató közvetetten felelős voltát határozta meg a munkáltató által elkészített kockázatelemzés hiányossága miatt, mivel a kockázatelemzésben a zsaluzásról nincs szabályozása.  A sérült az új munkahelyén munkavédelmi oktatást nem kapott. A szakértő hivatkozott arra, hogy néhai ... talán a művezető vagy a vele dolgozó munkatársak tájékoztatták. 

Megállapította, hogy a munkabaleset vizsgálatakor nem tudta meghatározni, hogy ki, kinek az utasítására szedte le az oldalsó kapcsokat. A szakértő a ... Rendőrkapitányság vizsgálatának figyelembevétele során kiemelte, hogy a vizsgálatok nem felelnek meg a hatályos magyar munkavédelmi szabályoknak. Hivatkozott ebben a körben az Mvt. azon szabályaira, hogy a munkáltató felelős az egészséget nem veszélyeztető és biztonságos munkavégzés követelményeinek megvalósításáért. A munkavállalók munkavédelmi kötelezettségei nem érintik a munkáltató felelősségét. 

A sérült személyes mulasztásai a baleseti helyzet kialakulásában a szakértő által megállapítottak szerint az volt, hogy néhai ... a munkavégzés során az új munkahelyre való beosztását tudomásul vette, a kijelölt munkahelyre odavonult, ezzel az Mvt. 61. §-ában foglalt előírásait sértette meg, amely szerint jogosult lett volna megkövetelni a munkáltatójától az egészséget nem veszélyeztető és biztonságos munkavégzés feltételeit, a veszélyes tevékenységhez a munkavédelemre vonatkozó szabályokban előírt védőintézkedések megvalósítását, az egészséget nem veszélyeztető és biztonságos munkavégzéshez szükséges ismeretek rendelkezésére bocsátását, a betanuláshoz való lehetőség biztosítását. 

A szakértő egyéb észrevételként rögzítette, hogy a zsaluzási technológiával a munkáltató nem rendelkezett, a szóbeli nyilatkozatok szerint azt a munkavállalók nem ismerik, a műveleti elemeket eltérő nevekkel említik. A szakértő a rendelkezésre álló dokumentációt hiányosnak minősítette, a munkáltató mulasztásai, vezetőihez köthetően csak részben azonosíthatók. A mulasztók és mulasztástásaik azonosításához szükségesként jelölte meg a munkáltató munkavédelmi szabályzatát, a munkáltató munkavédelmi szervezetének tagjai munkaköri leírásait, valamint munkáltató munkavédelmi ellenőrzéseinek dokumentumait. 

A felperes a szakértői véleményben foglaltakat elfogadva arra hivatkozott, hogy az korábbi nyilatkozatait alátámasztotta.

Az alperes a szakértői véleményt megalapozatlannak tekintette, azt nem fogadta el, új szakvélemény beszerzését indítványozta. Az alperes észrevételként rögzítette, hogy a szakértő nem rendelkezik megfelelő ismeretekkel az un. nagytáblás rendszerben történő zsaluzás technológiájára vonatkozóan. Az alperes a sérült javára elfogultságot vélelmezett, mivel a munkáltató képviselőinek hibás tevékenységére utal annak ellenére, hogy a német rendőrség vizsgálatában megállapított sérülti felelősséget elbagatellizálja. Hivatkozott arra, hogy a német szabályok maradéktalanul betartásra kerültek. A baleset kivizsgálására hatáskörrel és illetékességgel rendelkező német hatóság részére valamennyi, a balesettel kapcsolatos iratot átadott. Ezek alapján állapította meg a német rendőrség, hogy az alperest, mint munkáltatót a baleset bekövetkezésében felelősség nem terheli. Hivatkozott arra, hogy az Mvt-re alapítja az alperes felelősségét, holott ez a törvény a ... történő munkavégzésre vonatkozik.  A szakértő nem vizsgálta meg a balesetet az irányadó német munkavédelmi szabályok szerint, illetve arra sem tért ki, hogy nem fogadja el a német rendőrség megállapításait. Vitatta, hogy az igazságügyi szakértő által csatolt igazolások szerint a szakértő építőipari szakirányú végzettséggel rendelkezne, mivel csupán egy munkavédelmi koordinátori képzést igazoló, nem akkreditált tanfolyami oklevelet nyújtott be a bíróság részére.  Nem fogadta el a baleset építéstechnológiai körülményeire vonatkozó vizsgálatát, mert a szakértő többnyire csak a munkáltató mulasztásait jelöli meg, míg a konkrét baleset körülményeit, a helyszínen vizsgáló hatóság megállapításait teljesen figyelmen kívül hagyta.
Az alperes a szakértői vélemény alapján a szakértő által felajánlott -további dokumentáció benyújtását követően - esetleges megállapítások módosítására fennálló lehetőségével nem élt. 

A munkavédelmi szabályok megtartására vonatkozó alperesi hivatkozás tekintetében, amely szerint a baleset bekövetkeztekor a német szabályok betartásra kerültek, a bíróság az iratok közül a felperes 2013. augusztus hó 19. napján kelt szerződésének tartalmát vette alapul. Ebben rögzítésre került ugyanis, hogy a Munka törvénykönyve, mint jogszabályi hivatkozás szolgál a munkaviszony alapjául. Ehhez kapcsolódóan az ugyanezen a napon kelt külföldi munkavégzésre szóló munkaszerződés kiegészítésének tartalmi vizsgálata során a bíróság arra a megállapításra jutott, hogy annak ellenére, hogy a magyar munkáltató és munkavállaló között létrejött munkaszerződés ... területére, változó munkahelyre történő kirendeléssel történő foglalkoztatásról szólt, az irat 33. egyebek elnevezésű pontja utal arra, hogy a munkavállaló köteles a külföldi munkahelyen érvényben lévő, illetve a ... hatályos munkavédelmi előírásokat betartani, és a kötelező védőfelszereléseket viselni. Ez alapján azt az alperesi hivatkozást, hogy nem kellett a ... hatályban lévő szabályokat figyelembe venni, nem fogadta el. Mivel a szerződés kiegészítése a ... érvényben lévő szabályokat a felek jogai és kötelezettsége körében a munkavállaló oldaláról behívta, azok megtartását a munkáltató részéről is vizsgálni kellett. 

Emellett a bíróság figyelembe vette a ...-i Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság ... számú ügyében a ...Kft. felperesnek a ... Megyei Kormányhivatal alperes ellen fizetési meghagyás hatályon kívül helyezése iránt indított perében a 31. szám alatt hozott ítéletében foglaltakat. Eszerint a munkáltatóval szemben a hivatal ... számon, ... ügyszámon egészségbiztosítási ellátások költségeinek megtérítése címén 950.123,- Ft összegű fizetési meghagyását hatályon kívül helyezte. Az elsőfokú bíróság arra a következtetésre jutott, hogy a 2013. szeptember hó 13. napján ... az építkezésen munkavégzés, zsalu eltávolítás közben elszenvedett üzemi baleset tekintetében kizárólag a sérült ... terheli felelősség, a munkáltató részéről hiányosságok nem voltak összefüggésbe hozhatók a balesettel. A ...-i Törvényszék ... szám alatti ítéletével az ítéletet megváltoztatta és a felperes keresetét elutasította, mivel az elsőfokú bíróság a bizonyítékok helytelen mérlegelésével helyezkedett arra az álláspontra, hogy a balesetet kizárólag a munkavállaló munkavédelmi szabályszegése idézte elő. A jogerős ítélet rendelkező részében rögzítésre került, hogy ... az oktatási napló bejegyzése és a tanúvallomások alapján részletes kioktatásban nem részesült, csupán általános munkavédelmi oktatást kapott. Erre figyelemmel nem állapítható meg a felelőssége azért, hogy az általa elvégzendő munkafolyamatok megkezdése előtt a táblakapcsok meglétét nem ellenőrizte. A kapcsok időelőtti eltávolítása a másodfokú bíróság indokolása szerint nem a sérült munkavállaló elháríthatatlan magatartása, hanem a munkáltató felelősségi körébe tartozik. Hivatkozott arra, hogy a munkabaleseti jegyzőkönyv is a gyakorlat hiányát jelölte meg a figyelmetlenség mellett, a baleset egyik kiváltó okaként. Ez szintén a foglalkoztató terhére esik a foglalkoztatási szabályok sérelme körében. A munkáltató maga is különleges oktatást tartott szükségesnek a jövőre nézve elkerülendő balesetek tekintetében. Mindezekre tekintettel ... egészségbiztosítási ellátásának megfizetésére a munkáltatót kötelezte a kötelező egészségbiztosítás ellátásairól szóló 1997. évi LXXXIII. törvény (Ebtv.) 67. §-a alapján. 

A bíróság mindezen bizonyítékok együttes értékelése alapján megállapította, hogy a munkáltató kártérítési felelőssége a baleset bekövetkeztével összefüggésben fennáll, hiszen a munkaviszonyból eredő munkabaleset következet be, és nem állt fenn a munkáltató mentesülését jelentő körülmény, amelyre az alperes az Mt. 166. § (2) bekezdésben foglaltak alapján hivatkozott. 

A munkabaleset bekövetkeztének körülményeire meghallgatott tanúk vallomásában foglaltaknak az igazságügyi szakértői véleményben foglaltak összevetésével a bíróság arra jutott, hogy a munkabaleset bekövetkeztével okozati összefüggésben álló, az alperes által kifejtett munkáltatói magatartás, mint a munkafolyamatok betanításának módja, annak felületes volta olyan körülmény, amire a munkáltató képes hatást gyakorolni.  Egységes a bírói gyakorlat abban a tekintetben, hogy a munkáltatói ellenőrzési körbe tartoznak a munkavégzés körülményei, a munka megszervezése, a munkavédelmi oktatással összefüggő körülmények. Mindemellett a munkavállaló közrehatása is szerepet játszott a baleset bekövetkezésében, amelyet a német hatósági megállapítások, a figyelmetlenség, mint a baleseti jegyzőkönyvben megjelölt hiba tényszerűen is alátámasztottak, valamint a sérülttel hasonló munkakörben dolgozó tanúk vallomása alapján a mindennapi élettapasztalatot figyelmen kívül hagyó gondatlan munkavégzésre került sor. Így a bíróság a munkáltató vétkes magatartása mellett a munkavállaló vétkes magatartását is megállapította, annak mértékét 30%-ban, mérlegeléssel határozta meg. 

A kármegosztás aránya a következőképpen alakult: bíróság azt a munkáltatóra terhesebb 70%-30 %-os mértékben határozta meg. Ebben a körben mérlegelte a munkáltató és a sérült által a baleset bekövetkezéséhez vezető magatartások és mulasztások arányát. 
A bíróság az oktatási napló balesetet követő aláírattatására vonatkozó ... közvetlen, és ... közvetett tapasztalásait nem értékelte az alperesi kötelezettségszegések körében.  

Az egyes vagyoni tételek körében a bíróság ... és ... tanúkat hallgatta ki. 

... tanú előadta, hogy néhai ... édesanyjával, ... ment meglátogatni a sérültet ..., egy hétig volt ott. ... egy alkalommal látogatta meg a néhai .... A tanú arra, hogy az édesanyja mit vitt be a látogatáskor a fia részérére, nyilatkozni nem tudott. A néhai ...fennálló élettársi kapcsolata, annak mentális egészsége megromlása miatt ért végett. A tanú elmondta, hogy néhai ... gyógyszert sem szedett és orvoshoz sem nagyon ment, de kellett volna. Szerinte a pszichés dolgai miatt kellett volna orvoshoz járnia és gyógyszert szednie. (46. sz. jkv. 2-3. old.) 
A tanú elmondta, hogy enni önállóan tudott, a sérült el tudta magát látni, fel tudott öltözni, de munkát nem tudott végezni, hogy takarítson, abban az édesanyja segítségét kellett kérnie. 

... tanúként elmondta, hogy a balesetet követően ... vásárolt, köntöst, törülközőt, alsónadrágot vitt. Az általa vásárolt tárgyakról számlát kérni nem tudott, nagyságrendileg ezek összegét 40-50.000,- Ft-ban határozta meg. A német kórházi látogatásról elmondta, hogy az út több mint 1000 km volt egy irányba, azonban ennek költségét pontosan meghatározni nem tudta. A gondozás tekintetében előadta, hogy a ... hazaérkező fiát a salgótarjáni kórházban tette ki a mentő, de ő saját felelősségére hazament. A tanúnak kellett mozgatni, a fia olyan állapotban volt, hogy részére minden nap ágyneműt kellett cserélni, hetekig kellett az öltözködésben és a tisztálkodásban a segítségére lenni. Ennek időtartama 4-5 vagy talán 6 hét is volt. Ekkor az öltözködésben és az ágyból való felkelésben is segíteni kellett. A tanú vasalt, mosott rá. A hat hét elteltét követően csak minimális segítséget igényelt, de hónapok teltek el addig, amíg a fia önálló életvitelre képes volt. A tanú elmondása szerint nem volt olyan nagyobb erőfeszítést igénylő munka, amit el kellett volna végezni az emeletes házukban. A fia balesetet követő táplálkozásáról elmondta, hogy az mindenben megváltozott. Nem győzték a gyümölcsöt venni, azt fogyasztotta szívesen, táplálékkiegészítőket az interneten rendeltek. Kalciumot, magnéziumot, csonterősítőt, nyugtató teákat fogyasztott, ezek havi összegét 10-15.000,- Ft-ban határozta meg. Elmondta, hogy a fia play stationozott, olvasott, inkább újságokat, de könyveket is, Hihetetlen magazint, horgászújságot, valamint sportújságot olvasott. Ezek havi lapok voltak, tételenként ezres nagyságrendűek. Volt, amikor könyvet is vettek. A tanú elmondta, hogy a gyógyszereket ő váltotta ki, ezeket a körzeti orvos vagy pszichiáter írta fel, fájdalomcsillapítókat, először algopyrint majd más nevűeket szedett. Orvoshoz járt a balesetben megsérült térdével, a pulmonológiára, vitték ... a Sportkórházba, ... is voltak vele. A telefonálási szokások kapcsán elmondta, hogy a telefonköltség az elején az nagyon megemelkedett, hiszen sokat tartózkodott otthon és a barátaival beszélt, akikkel a baleset miatt telefonon tartotta a kapcsolatot.  

II. 
Vagyoni kártérítés

A bíróság a vagyoni kártérítés körében az egyes tételeket összegét a kármegosztás aránya tekintettel az alábbiak szerint határozta meg.

Az alperesi -összegszerűséget nem vitató- nyilatkozatra tekintettel a kórházi ruházat költségét 21.000,- Ft-ban, a látogatás költségét 49.000,- Ft-ban állapította meg. A gondozási költség megállapításához figyelembe vette a ... tanúvallomásában foglaltakat, és azt két havi összegben -az alperes által is elfogadott időszakra és összegben- 77.175,- Ft-ban ítélte meg. A háztartási kisegítő költség havi 20.000,- Ft-os igényét két havi összeg vonatkozásában, az alperes által sem vitatottan 28.000,- Ft összegben határozta meg. Az élelemfeljavítás felperes által kért napi 500,- Ft-os költségét 89.250,- Ft általános kártérítésként határozta meg, mérlegeléssel a megváltozott és leromlott fizikai állapot miatt szükségessé vált az eltérő táplálkozási szokások és táplálékkiegészítő készítmények szedése. Annak a felperes által kért összegét a bíróság szokásos mértékűnek ítélte meg. Mint ahogy a művelődési költségnek 29.750,- Ft is a szokásos mértéket meg nem haladó összegét általános kártérítésként ítélte meg a könyvek, újságok, valamint videójátékok megvásárlásáért. A bíróság a többlettelefonköltséget az alperes által is elismert két havi összegben állapította meg, amely alapján 31.500,- Ft megfizetésére kötelezte az alperest. A közlekedési költség összegét a bíróság a felperes kereseti kérelmében előterjesztett 170.000,- Ft-os igénnyel szemben, a felperes által benyújtott ambuláns lapok, beutalók, értesítések stb. darabszáma, és a ... tanúvallomásában foglaltak szerint az útiköltséget mérlegeléssel 85.000,- összegben állapította meg és általános kártérítésként ennek 70%-ának, tehát 59.500,- Ft megfizetésére kötelezte az alperest. A keresetkiesés vonatkozásában a felperes által előterjesztett 1.654.904,- Ft-ot az alperes, mint a felperes jogelődjének munkáltatója összegszerűségében és számításában nem vitatta, így annak 70%-a, tehát 1.158.433,- Ft megfizetésére az alperest kötelezte. Az egyes vagyoni tételelemek után az alperest a bíróság kamat megfizetésére kötelezte az rPtk. 301. § (1) bekezdése alapján.

A bíróság a gyógyszer, fájdalomcsillapító havi 10.000,- Ft-os költségének tekintetében nem látta bizonyítottnak azok felmerülését, valamint a dr. ..., néhai ... háziorvosának a bírósági megkeresésre adott válaszát, mint bizonyítási eszközt a bizonyítékok köréből kirekesztette. A felperes által indítványozott OEP megkeresést pedig nem tartotta alkalmasnak a sérült által szedett gyógyszerek költségének alátámasztására. Nem látta bizonyítottnak továbbá a nehezebb háztartási munkák elvégzése miatt felmerülő többletköltségeket -... tanúvallomása alapján, amely szerint ilyen munkák nem merültek fel-, így egyéb kisegítő költség megfizetésére a bíróság az alperest nem kötelezte.

A bíróság az ezt meghaladó kárelemek tekintetében, mint erőmegfeszítési járadék, a nem szabályosan előterjesztett, csupán az összegzésben fellelhető jogcím tekintetében a keresetet elutasította.

III.
Nem vagyoni kártérítés
A bíróság a felperes 3.000.000,- Ft nem vagyoni kártérítés iránti igényét teljes egészében elutasította az alábbiak szerint. A nem vagyoni kártérítési igény a személyhez fűződő jog megsértésének rPtk. 84. § (1) bekezdés e) pontján alapuló szankciós igénye, így a nem vagyoni kártérítési követelést csak a személyiségi jogában megsértett károsult személyesen érvényesítheti.
Az anyagi jogi jogutódlás hiánya mellett kizárja a nem vagyoni kártérítési követelés károsulttól eltérő személy általi érvényesítését a rPtk. 85. § (1) bekezdése is, mely szerint a személyhez fűződő jogokat - a (2) és (3) bekezdésben foglalt kivételekkel - csak személyesen lehet érvényesíteni. Mindemellett utal a bíróság arra, hogy nem képezik hagyaték tárgyát az örökhagyó személyiségi jogai, mert azok nem forgalomképesek. 

A nem vagyoni kártérítés alapja a személyhez fűződő jog megsértése, míg kompenzációs funkciója szerinti célja a megsértett személynél bekövetkezett immateriális hátránynak a sérelmet szenvedőnél személyesen történő kompenzálása. Más személynél az adott hátrány nem kompenzálható, kizárólag a tényleges károsultnál. Ebből pedig egyenesen adódik, hogy a nem vagyoni kárigény szigorúan a személyiségi jogában sérelmet szenvedett jogosult személyéhez kötődik. Erre tekintettel az anyagi jogi jogutódlás alá nem eshet, átszállása más személyre mind élők között, mind halál esetén kizárt. (EBD.2014.P.2.)

A bíróság a nem vagyoni kártérítés megítélése érdekében előterjesztett bizonyítási indítványokat - jogalap fentiekben kifejtett hiányában- teljeskörűen elutasította. 

A jogvita egészének eldöntése során elutasította továbbá az új szakértő kirendelésére vonatkozó alperesi bizonyítási indítványt arra tekintettel, hogy az óvórendszabályok megszegését a szakértő a kirendelésben foglaltak szerint megtette. A szakértői kompetenciát a bíróság kirendelés során már vizsgálta. A bíróság nem osztotta azt az alperesi álláspontot, hogy a szakértő a megfelelő szakértelemmel az ügyben nem rendelkezik.

A bíróság a felperes néhai ... ügyvédjének dr. ... tanúként történő meghallgatását, mint szükségtelent elutasította, arra tekintettel, hogy a periratokból egyértelműen megállapítható volt a ... által adott ügyvédi meghatalmazás időpontja, a keresetlevél kelte, annak benyújtási időpontja, valamint ... halálának ideje.

A bíróság az alperes által indítványozott, az alperesi munkáltatónál foglalkoztatott tanúk meghallgatását követően ... tanú felperes által tett ismételt meghallgatását nem látta szükségesnek. Az erre vonatkozó felperesi indítványt elutasította. 

Elutasította az alperes arra vonatkozó indítványát is, hogy ... tanú meghallgatását tartalmazó jegyzőkönyvet a bíróság küldje meg a baleset kivizsgálását végző német rendőrségnek, valamint azt a felperesi indítványt is, amely az ügyben eljáró szakértő által adott vélemény ... által történő felülvéleményezésére irányult. 

A perben a felperes keresetének 24 %-ban pernyertes, 76 %-ban pervesztes lett. 

A pertárgy értéke az rPp. 24. § (1) bekezdése szerint, tekintettel az illetékekről szóló 1990. évi XCIII. törvény (Itv.) 39. § (1) bekezdésében foglaltakra a felperes követelése 6.289.254,- Ft volt, amely alapján 377.355,- Ft kereseti illeték került feljegyzésre. Ebből a felperes személyes költségmentessége alapján 284.904,- Ft-ot az állam visel, 92.451,- Ft feljegyzett illetéket az alperes köteles megfizetni az rPp. 78. § alapján. 
A perben az állam összesen 150.230,- Ft szakértői díjat és tanúdíjat előlegezett, amelyből 36.806,- Ft-ot az alperes köteles megfizetni, míg a felperest terhelő 113.424,- Ft költséget az állam viseli. 

Az alperesi jogi képviselő a bírósági eljárásban megállapítható ügyvédi költségekről szóló 32/2003.(VIII.22.) IM. rendelet 2. § (1) bekezdés a) pontja alapján a pertárgyérték 3 %-ban határozta meg a perköltség igényét, amelyből a felperes részére 180.914,- Ft-ot köteles megfizetni. A felperes által igényelt perköltség alapjául szolgáló megbízási szerződés a perben joghatályosan nem került előterjesztésre. A felperes részére járó perköltséget a bíróság a Rendelet 3. § (2) bekezdés a) pontja alapján a pernyertesség arányában 77.180,-Ft-ban határozta meg, amelynek megfizetésére az alperest kötelezte.  

Az ítélettel szemben az rPp. 233. § alapján van helye fellebbezésnek, figyelemmel az rPp. 256/A. § és a 394/I. § (1)-(2) bekezdésére is.

..., 2019. október 07.

    ...sk.                                                              dr. ...sk.	                       	      dr. ...sk.
           ülnök                                                  a tanács elnöke                                          ülnök