ööFŐVÁROSI BÍRÓSÁG 
8.P.20.650/2006/14. 

A Magyar Köztársaság nevében!

A Fővárosi Bíróság dr. Hildebrand Katalin ügyvéd /1196. Budapest, Kisfaludy u. 145./ által képviselt ...Min.  felperesnek 

dr. Csikós Csaba ügyvéd /1052. Budapest, Aranykéz u. 6. szám/ által képviselt TA alperes ellen 

megfizetésre kötelezés iránt indított perben meghozta és kihirdette a következő 
 
Í T É L E T E T :

A Fővárosi Bíróság a felperes kereseti kérelmeit elutasítja. 

Kötelezi a felperest, hogy 15 nap alatt fizessen meg az alperesnek ... Ft /azaz ... Ft/ perköltséget. 

Az eljárási illetéket az állam viseli. 

Az ítélet ellen a kézbesítéstől számított 15 nap alatt a Fővárosi Ítélőtáblához címzett, a Fővárosi Bíróságnál 4 példányban benyújtandó fellebbezésnek van helye, amelyet a másodfokú bíróság kérelemre - a tárgyalás mellőzésének a törvényben meghatározott eseteiben is - tárgyaláson bírál el, illetőleg a fellebbezési határidő lejárta előtt előterjesztett közös kérelemre tárgyaláson kívül bírál el. 

I N D O K O L Á S :

Az ...Min. , mint bérlő és a VL Rt. mint bérbeadó a ...án kötött megállapodásban rögzítették, hogy a bérbeadó kizárólagos tulajdonát képezi a ... szám alatt található - földterületből és rajta emelt két felépítményből álló - ingatlan, amely tekintetében az ...Min. , mint bérlő ... november 23-án tárgyalásos közbeszerzési eljárást indított az ingatlan bérbevétele céljából. 
Az ingatlan kis épületét és az ún. nagy épületet, így az egész ingatlant bérleti díj fejében a VL Rt. az ...Min.  bérlő használatába adta. 

Ezt megelőzően a ... szeptember 26-án aláírt megállapodás szerint ugyanezek a felek rögzítették írásbeli megállapodásukban, hogy a bérbeadó az ingatlan ún. kis épületét ... június 1-től a bérlő használatába adta. 
A bérlet tartama ... október 1. - ... december  2-ig tartó határozott idejű bérlet volt. 
Az ...Min. , mint bérlő tudomásul vette, hogy a bérbeadó az épület fenntartása, karbantartása, üzemeltetése és őrzése céljából a TA kötött üzemeltetési szerződést, amely ennek fejében az ingatlanban található épületek üzemeltetésével kapcsolatos tevékenységet ellátja. 
A bérbeadó és a bérlő megállapodtak abban, hogy a kis épület használatáért havi bruttó 2.... Ft összegű bérleti díjat fizet a bérlő a bérbeadó részére havonta, számla ellenében. 

A ...án kelt megállapodás, amely ugyanezen felek között az ún. kis épület és az ún. nagy épület tekintetében határozatlan időre jött létre, rögzítette, hogy ez a bérlet legfeljebb a VL Rt. és a KV között létrejött vagyoncsere-megállapodásban foglaltaknak megfelelően lebonyolítandó csere időpontjáig áll fenn. 
A szerződés ismételten rögzítette, hogy a felek a kis épület használatáért havi bruttó 2.... Ft, míg a nagy épület használatáért havi bruttó 7.... Ft összegű bérleti díjat kötöttek ki. /Megjegyzendő, hogy a felperes által becsatolt megállapodások között olyan is található, amely részben a felek, részben a KV közreműködése mellett megkötött, és az ingatlanon meglévő épületek felújítására, átalakítására vonatkozott, másrészt egy korábbi bérletre, amelyet ugyancsak a VL Rt. és az ...Min.  kötött az ún. kis épületnek kollégiumi elhelyezés céljára vonatkozó igénybevétele tárgyában, használati díj ellenében./ 

A VL Rt. mint bérbeadó és az ...Min. , mint bérlő ... június 28-án megállapodást kötöttek arra nézve, hogy a ...i megállapodást közös megegyezéssel ... július 1. napjával megszüntetik. 
Az ingatlant a jövőben az ...Min.  háttérintézményeként működő BB - önálló központi költségvetési szerv - kívánja bérbe venni a bérbeadótól. 

A BB, mint bérlő és a VL Rt. mint bérbeadó megállapodást is kötöttek ... júniusában arra vonatkozóan, hogy ... szám alatt található földterületet, a rajta emelt két külön felépítménnyel együtt ... július 1-től - bérleti díj fejében - a BB, mint bérlő használatába adja a VL Rt. 
A bérlet határozatlan idejű volt, illetőleg a KV-val megkötendő vagyoncsere-megállapodásban foglaltak szerinti csere időpontjáig. 
A bérbeadó nem számított fel az ingatlan használatáért bérleti díjat, viszont ellentételezésként a bérlő volt köteles gondoskodni az ingatlan karbantartásáról, állagának megóvásáról, hibajavításról, az őrzésről és a takarításról. 
A bérlő terhelte továbbá valamennyi közüzemi költség és az építményadó, valamint az ingatlan vagyonfelelősség biztosítási költségének időarányos része is. 

Ezt követően, ...márciusában a BB és a TA megállapodást kötöttek egymással az ún. nagy épület és az ún. kis épület költségmegosztása tárgyában, amely költségek között az elektromos áram, a vízdíj, a szennyvízdíj, gázdíj, kazánház-üzemeltetés, ingatlanbiztosítás, szemétszállítási díj, üzemeltetési költségek lettek besorolva. 
A felek megállapodtak abban, hogy a költségeket a két épület hasznos alapterületének arányában osztják meg, a BB-t 60,80 % terhelte, a TA-t 39,20 %. 

... decemberében a VL Rt. és az ...Min.  újabb írásbeli megállapodást kötöttek egymással, amelyben rögzítették, hogy a VL Rt. tulajdonában álló ... alatti ingatlan a BB birtokában és használatában van. 
A VL Rt. és a BB között ... júniusában megkötött „Megállapodás"-nak nevezett bérleti szerződés alapján ... január 3-án jogszerűen élt a felmondás jogával a VL Rt. ezzel a bérleti szerződés ... február 2-án megszűnt, így a BB jogcím nélkül használja az ingatlant. 
Amikor a VL Rt. és a BB megállapodást kötöttek egymással, bérleti díjat nem kötöttek ki az ingatlan tulajdonjogának rendezésére tekintettel. 
Az ingatlan tulajdonjogának rendezése azonban nem zárult le, ezért ... január 3-án felmondta a VL Rt. a BBtel megkötött bérleti megállapodást, és az ...Min. mal ... decemberében úgy állapodott meg a VL Rt. hogy az ...Min. , mint a BB fenntartója ... február 1-től ... december 31-ig az ingatlan jogalap nélküli használata miatt ÁFA-val együtt 13.... Ft/hó használati díjat fog megfizetni, összesen 148.... Ft-ot, legkésőbb ... december 31-ig. Ha az ingatlan tulajdonjoga ... december 31-ig sem rendeződik, törekednek a vita peren kívüli rendezésére. 

Utóbb a VL Rt. az ...Min. -mal szemben peres eljárást indított a ... évre vonatkozó, illetőleg a ... első negyedévére vonatkozó használati díj megfizetése iránt, a jogvitát azonban egyezséggel rendezték, és ... Ft-ot az ...Min.  a VL Rt--nek kifizetett. A kifizetett összeg alapján azonban arra tekintettel, hogy a ... alatti ingatlan hasznos alapterületének 39,20 %-át a TA használja, az ...Min.  felszólította a TA-t, hogy ...-ot, mint bérleti díjat fizessen meg az ...Min. -nak. 
A TA azonban nem volt hajlandó bérleti díjat fizetni utólag. 
Az ...Min.  részletes tájékoztatást küldött arról, hogy az összeg tekintetében mi a jogi álláspontja és a követelt összeget miként számította ki. 

A jelen peres eljárás megindítását megelőzően, ... augusztus 25-én kelt, a TA főigazgatójához intézett levél szerint az ...Min.  és a TA között megkötött megállapodás, amely ... augusztus 1-én kelt, és a kis épület használatára vonatkozott, tartalma szerint haszon-kölcsönszerződésnek minősül. 

A szerződést, amelyet ... augusztus 1-én kötött az ...Min.  és a TA, az ...Min. , mint a terület bérlője kötötte meg az alapítvánnyal. 
A felek rögzítették a szerződésben, hogy a TA létrehozta és működteti a ... felsőoktatási kollégiumot.  
A kollégium a magyar felsőoktatási intézményekben hallgatói jogviszonnyal rendelkező, kimagasló képességű és szorgalmú hallgatók diákotthoni elhelyezését biztosítja. Annak érdekében, hogy a közszolgálati szféra, és mindenekelőtt az államigazgatás minél magasabban és sokoldalúbban képzett felsőfokú végzettségű fiatal szakembereket képezzen, a képzéshez a szakkollégium szellemi és anyagi feltételek biztosításával járul hozzá. 
A TA elsődleges feladata tehetséggondozás, és kollégiumi oktatás- és nevelés, szakmai programok, diákkörök, szakkörök működtetése, a kollégiumi minőségbiztosítási rendszer fejlesztésének megkezdése, s a tudományos- és kutató tevékenység folytatása, olyan célok, amelyeket az ...Min.  kollégiumfejlesztési tevékenységének elveit szolgálják. E célok megvalósítása érdekében kívánja hosszú távon támogatni az alapítványt az ...Min. . Ezért az ingatlan ún. kis épületét - a hozzá tartozó földterülettel - az ...Min.  a kollégium elhelyezése céljából az alapítvány használatába adta.
A szerződésben használati, vagy bérleti díj kikötéséről nincsen szó. 

A felek a szerződés 2. pontjában a használat feltételeit meghatározták, ezek között mindazokat a vállalásokat, amelyeket az alapítvány tett az ...Min.  felé. Egyébként tevékenységéről és eredményeiről évente vállalta az írásos beszámoló elkészítését és elküldését. 

A megállapodás határozatlan időre szólt, azzal, hogy az alapítvány a kis épületet kizárólag addig használhatja, míg a kollégium a kis épületben, és a jelen szerződésben meghatározott feltételek szerint üzemel, illetőleg amíg a kollégiumnak az alapítvány a fenntartója. 
 
A perindítást megelőző, ... augusztus 25-i levél tehát haszon-kölcsönszerződésnek minősítette a megállapodást, a Ptk.583.§./4/ bekezdése szerint pedig a haszonkölcsönbe vevőt terhelik a dolog fenntartásával járó költségek. 
A BB és az alapítvány között létrejött költségmegosztási megállapodásban szereplő kitétel arra utal, hogy bár a felek nem kívántak fizetési kötelezettséget ... évre visszamenőleg megállapítani, de a további években az alapítvány is köteles építményadót fizetni /...-ben nem kellett csak fizetnie/. 
A levél szerint a VL Rt. 148.... Ft-ot számított fel használati díj címén, építményadó címén - ... teljes évre - 14....-ot, ... évre - építményadó és vagyonbiztosítás címén - 15..., ... évi vagyonbiztosítás címén ... Ft-ot, és ... első negyedévi lift karbantartási költségként ... Ft-ot. 
Az ...Min.  a Ptk.318.§./2/ bekezdése alapján nem tekintett el a teljes ingatlan után megfizetett használati költségek arányos részének megtérítésétől, ezért felszólította a TA-t a BB-vel megkötött használati szerződés alapján kiszámított, az ingatlan hasznos alapterületének tényleges használata után járó díj megfizetésére. 

Az alperes a felperesi követelést nem fogadta el, a felperes kereseti kérelmet nyújtott be a TA szemben használati díj megtérítése címén ... Ft és kamatai megfizetése iránt. 
A felperes utalt arra, hogy a VL Rt--vel ... december 3-án kötött, használati díj megfizetése tárgyában született szerződés is tartalmazza, hogy a felek jogcím nélküli használat ellenértékeként kötötték ki a használati díjat. Amikor a VL Rt. és az ...Min.  a megállapodást megszüntette az alapítvány ingyenes használati joga is megszűnt, azaz jogcím nélküli használó lett, amiért a jogosult részére használati díjat kell, hogy fizessen. 
A VL Rt. és a BB között bérleti szerződés megszűnése folytán használati díjat fizetett a BB helyett a felperes is az ingatlan használata fejében. A felperes megbízás nélküli ügyvivőként járt el, és az alapítvány helyett az állami költségvetésből kifizette a használat ellenértékét. 

A felperes hivatkozott a Ptk.484. és 485.§-ára is, amely szerint, aki valamely ügyben más helyett eljár anélkül, hogy arra megbízás alapján, vagy egyébként jogosult volna, az ügyet úgy köteles ellátni, amely azt annak érdeke és feltehető akarata megkívánja, akinek javára beavatkozott. A más ügyébe jogosultság nélkül való beavatkozást akkor kell helyénvalónak tekinteni, ha megfelel a másik érdekének és feltehető akaratának, különösen, ha a beavatkozás őt károsodástól óvja meg. 

A felperes előadta keresetlevelében azt is, hogy a VL Rt. mint az ingatlan tulajdonosa az ingatlan kiürítése iránt is pert indított, így az alapítvány által működtetett kollégium helyzete is bizonytalanná vált. Megnyugtató módon csak úgy lehetett a kialakult helyzetet rendezni, hogyha az ...Min.  megfizeti a VL Rt. felé a használati díjat, a VL Rt. ezért a pertől eláll, és az ingatlanban továbbra is működhetett a BB és az alapítvány. 
A felperes másik érvelése az volt, hogy a TA jogalap nélkül gazdagodna, ha az általa használt ingatlanrészért fizetendő használati díjat és fenntartási költségeket nem ő állná, hanem a költségvetés fedezné azt. 

A felperes kérelmére a bíróság bírósági meghagyást bocsátott ki, azonban az alperes ellentmondással élt, és álláspontja a következő volt: 
A peres felek között ... augusztus 1-én létrejött megállapodás szerint az alperes használatba vette az ingatlanon található ún. kis épületet, ahol szakkollégiumot működtetett, az jelenleg is működik az épületben. A felperes szándéka az volt, hogy a kis épület használatának átengedésével hosszú távon támogassa az alapítvány tevékenységét. Az alperesnek kötelezettsége is volt, azaz a kis épület építészeti állagának folyamatos fenntartása, az üzemeltetés és a karbantartás. A felperes, a KV és a VL Rt. célja az volt, hogy a ... alatti ingatlan a ... tulajdonába kerüljön, illetőleg a BB vagyonkezelésébe, és az ingatlanban a BB és a ... kerüljön elhelyezésre. 

Az alperes eleget tett a felperessel megkötött szerződésben vállalt kötelezettségének, a felperes által küldött levélből értesült arról, hogy a felperes használati díjra tart igényt. A kis épület használatára vonatkozó megállapodás nem haszon-kölcsönszerződés, hanem számos, támogatási elemeket is vegyítő atipikus szerződés. Így a Ptk-nak a haszonkölcsönre vonatkozó rendelkezései nem alkalmazhatóak. 
A kis épület ingyenes használatának jogcímét a ... augusztus 1-i megállapodás teremti meg, az ingatlan tulajdonjogában bekövetkezett változások nem érintik az alperes kötelezettségeit, amelyek a kis épület használatával függnek össze. 

A felperes a követelés jogcímét végül is úgy tartotta fenn, hogy megbízás nélküli ügyvitel körében, helyénvalónak tekintendő beavatkozás folytán a VL Rt--vel szemben fennálló tartozás rendezése alapján merül fel fizetési kötelezettsége az alperesnek.  A megbízás nélküli ügyvitel folytán, mert az helyénvaló beavatkozás volt, a felperest a megbízott jogai illetik meg, az alperes pedig köteles a vállalt kötelezettségek alól mentesíteni, illetőleg a felperes által kifizetett összeget megtéríteni. 
Másodlagosan a felperes szerint jogalap nélküli gazdagodás jogcímén is fennáll az alperes megtérítési kötelezettsége. 

A bizonyítási eljárás során a felperes még további okiratokat is csatolt, amely okiratok lényegében a felperes által előadott kereseti tényállás tisztázását, pontosítását jelentették, illetőleg a bíróság tanúként hallgatta meg GA-t, volt ... államtitkárt, aki ... június 1-étől a felperesnél szakállamtitkár volt. 
A tanúként meghallgatott volt ... államtitkár a felperes által csatolt szerződések tartalmát ismertetve az ...Min.  és a TA között megkötött szerződés tartalmát adta elő, azzal, hogy a TA-val nem klasszikus támogatási szerződést kötöttek, hanem arról volt szó, hogy a minisztériummal együttműködve szakembereket képez a köz hasznára, és ezért az épület használata biztosított lesz a TA részére. 
A tanú megerősítette, hogy használati, vagy bérleti díj fizetéséről nem esett szó, mert a támogatás ellentételezéseként nem ez volt az ellenérték, hanem a megfelelő szakemberképzés, és ehhez a személyi- és tárgyi feltételek biztosítása amellett, hogy az épület felújításához az ...Min.  is hozzájárult anyagilag. 

A szerződést kötő TA képviselőjét is meghallgatta a bíróság, TA az alapítványi tevékenység ismertetése mellett arra hivatkozott, hogy a BB-vel a fenntartási költségek viseléséről és arányáról szólt megállapodás, az ún. kis épület használata változatlanul biztosított, ráadásul minden díj fizetése nélkül, azaz az alapítvány jelenleg sem fizet használati díjat. 

A felperes a követelés összegének kiszámításával kapcsolatosan még kérte NPM tanúkénti meghallgatását, aki akkor a VL Rt. képviselője volt, amikor a BB-vel megkötött megállapodás megszűnését követően a VL Rt. az ...Min. mal használati díj fizetésében állapodott meg. 
A tanú előadása szerint méltányossági alapon számították ki az összeget, amelyet a BB-től követeltek, s amelyet helyette az ...Min.  fizetett ki, ugyanis legalább azoknak a költségeknek a megtérítését szerették volna, amelyek felmerültek a VL Rt--nél. 
A tanú hangsúlyozta, hogy csak a BB-vel voltak jogviszonyban, csak a BB-nek kellett fizetnie, amely mögött azonban ott állt az ...Min. . A TA-nak semmilyen kapcsolata nem volt, a szerződés felmondásakor sem került szóba a TA. 

A felperes összegszerű követelését úgy tartotta fenn, hogy a felvonó-használati díj leszámításával, mert ebből az összegből álláspontja szerint a TA-nak nem kellett semmit megtérítenie, hiszen az ún. kis épületben felvonó nem működött, 179.656.246 Ft volt az az összeg, amelyet az ...Min.  a VL Rt--nek kifizetett. 
Ennek 39,2 %-át követelte fenntartott kereseti kérelme szerint a felperes, figyelemmel az alperes és a BB közötti használati arányokra. 

A felperes végül arra is hivatkozott - fenntartva elsődleges kereseti kérelmét megbízás nélküli ügyvitel során alperes helyett kifizetett összeg megtérítése címén, illetőleg másodlagosan jogalap nélküli gazdagodás megtérítése címén -, hogy a VL Rt. fenyegetésének beváltása esetén, miszerint az ingatlant ki kell üríteni, a TA-nak is el kellett volna költöznie onnan, nem csak a BB-nek. 

Az alperes mindvégig a kereset elutasítását kérte, mert álláspontja az volt, hogy a felperes és az alperes között megkötött szerződés alapján egyfajta szolgáltatást végeztek ellenszolgáltatásul, ennek fejében pedig az alapítvány számára térítés nélkül biztosította a felperes az ingatlanból a meghatározott terület használatát, amelyet egyébként a BB is elfogadott. 
A felperes követelésének megalapozottságát nem tudta bizonyítani, ezért az érvényes, és a felperes által soha meg nem támadott szerződés alapján az alperest fizetési kötelezettség nem terheli. 

A bíróság a felperes kereseti kérelmét nem találta megalapozottnak.   

A felperes elsődlegesen megbízás nélküli ügyvitellel összefüggésben kifizetett, és használattal arányos díj megfizetésére kérte kötelezni az alperest. 

A periratokból kitűnően tény, hogy amikor a VL Rt. a BB-vel megkötötte megállapodását, a TA által használt ún. kis épületre vonatkozóan nem tért ki ez a megállapodás, a BB-vel megkötött megállapodás díj fizetése nélküli volt, arra tekintettel, hogy az ingatlan jogi sorsa rendeződik csereingatlan biztosítása útján. Akkor, amikor az ingatlan tulajdoni sorsa nem rendeződött, illetőleg bizonytalan volt az ingatlan tulajdoni helyzetének rendezése, azaz a csere-megállapodás megkötése és végrehajtása, a VL Rt. használati díj megfizetését kérte a BB-től, amely használati díjfizetési kötelezettséget nem tett vitássá a BB, helyette azonban a felperes rendezte a fizetési kötelezettséget. Amikor a VL Rt. felé a felperes a használati díjfizetési kötelezettséget rendezte, nem merült fel a TA helyzete, sem az a kérdés, hogy helyette és nevében is fizet a felperes a VL Rt. felé használat ellenében járó díjat. A VL Rt. e körüli időben vezetője, NPM maga is úgy nyilatkozott, hogy a TA-ról nem volt tudomásuk. Azaz a TA szemben a VL Rt--nek semmiféle követelése nem volt. 

A bíróság ennek tükrében vizsgálta a felperes által hivatkozott Ptk.484-486.§-a alapján azt, hogy a felperes, mint megbízás nélküli ügyvivő igényt tarthat-e bármilyen megtérítési díjra az alperessel szemben, vagy sem. 
A 484.§. szerint, aki valamely ügyben más helyett eljár anélkül, hogy arra megbízás alapján, vagy egyébként jogosult volna, az ügyet úgy köteles ellátni, amint azt annak érdeke és feltehető akarata megkívánja, akinek javára beavatkozott. 

Arra nincsen peradat, hogy a felperes a TA érdekében járt volna el, vagy feltehető akaratát felmérve annak megfelelően, amikor a BB felé felszámított használati díjat rendezte. 
Az sem állapítható meg, hogy a VL Rt. a TA szemben bármiféle követelést támasztott volna, s ezért a TA javára és érdekében járt volna el a felperes. 

A Ptk.485.§./1/ bekezdése szerint a más ügyébe jogosultság nélkül való beavatkozást akkor kell helyénvalónak tekinteni, ha megfelel a másik érdekének és feltehető akaratának, különösen, ha a beavatkozás őt károsodástól óvja meg. 

Az következtethető a peradatok alapján, hogy a Ptk.485.§./1/ bekezdésében írt jogszabályi feltételek közül egy feltétel fennállta sem állapítható meg bizonyossággal. 
A TA-nak ugyanis nem volt semmiféle ügye, semmiféle vitája a VL Rt--vel, mint az ingatlan tulajdonosával, amely a használatot engedélyezte a BB részére írásbeli megállapodással. Ebből pedig az következik, hogyha nem volt semmiféle vitája, vitás ügye a TA-nak az ingatlan tulajdonosával, akkor nem jöhet szóba az, hogy a felperes károsodástól óvta volna meg az alperest, amikor az alperes érdekének és akaratának megfelelően járt el állítólagosan. Miután a TA-val szemben semmiféle követelés nem merült fel, ezért nem jöhet szóba az, hogy helyette a felperes részéről bármit is teljesíteni kellett volna a VL Rt. felé, miután ilyen követelés a VL Rt--től nem érkezett. A VL Rt. az ingatlan teljes használójának a BB-t  tekintette. 

A bíróság vizsgálta azt is, hogy a Ptk.486.§./3/ bekezdésének rendelkezése alkalmazható-e a felperes követelése szempontjából. 
E szerint, ha a beavatkozás nem volt helyénvaló, a megbízás nélküli ügyvivő díjazást nem követelhet, költségeinek megtérítését csak a jogalap nélküli gazdagodás szabályai szerint követelheti, és felelős mindazért a kárért, amely a beavatkozása nélkül nem következhetett volna be. A felperes nem költségei megtérítését kérte a kereseti kérelem szerint, hanem a BB helyett, helyt állva tartozásáért, kifizetett összegből arányos részt.
Ennél fogva a 486.§./3/ bekezdése nem alkalmazható. 

A felperes másodlagos kereseti kérelme jogalap nélküli gazdagodás címén való követelés volt az alperessel szemben. 
A Ptk.361.§./1/ bekezdése szerint, aki másnak rovására jogalap nélkül jut vagyoni előnyhöz, köteles ezt az előnyt visszatéríteni. 
A peradatok alapján megállapítható, hogy az alperes nem jutott vagyoni előnyhöz, hiszen vele szemben sem a VL Rt. sem pedig a BB nem támasztott használati díjfizetés iránti követelést. Emellett az írásbeli megállapodás, amelyet a felperessel kötött meg, sem tartalmaz díjfizetési kötelezettséget, a szolgáltatás- és ellenszolgáltatás a szerződésből kitűnik, a szolgáltatás az ún. kis épület használata, míg az ellenszolgáltatás hosszan, a célok között részletesen felsorolt tevékenység elvégzése, s emellett mindezekkel kapcsolatos költségeket is viselnie kellett az alperesnek. Az alperes tehát semmiféle vagyoni előnyhöz nem jutott akkor, amikor a BB-vel szembeni tartozást a VL Rt. felé a felperes rendezte. 

A bíróság tehát a felperesi követelést mindkét jogcímen megalapozatlannak találta és a Pp.78.§./1/ bekezdése alapján kötelezte a felperest perköltség megfizetésére, amely az alperest képviselő ügyvéd díja. 

Budapest, 2008. január 9. napján  
 
                                                                                           Csíkyné dr. Szobácsi Julianna sk. 
                                                                                                           tanácselnök
                             
A kiadmány hiteléül: 
Gné