Kfv.III.37.486/2007/8.szám

A Magyar Köztársaság Legfelsőbb Bírósága a dr.Békefi László ügyvéd által képviselt E. Gy.-né felperesnek a dr.Kovács P.Zoltán ügyvéd által képviselt Fővárosi Földhivatal alperes ellen ingatlan-nyilvántartási ügyben hozott közigazgatási határozat bírósági felülvizsgálata iránt indult perében - amelybe az alperes pernyertessége érdekében a dr.Hevér József ügyvéd által képviselt B. E. beavatkozott - a Fővárosi Bíróság 2007. szeptember 25. napján kelt 1.K.33.437/2007/3. számú jogerős ítélete ellen a felperes által 4. sorszám alatt benyújtott felülvizsgálati kérelem folytán az alulírott napon - tárgyaláson kívül - meghozta az alábbi

í t é l e t e t :

A Legfelsőbb Bíróság a Fővárosi Bíróság 1.K.33.437/2007/3. számú ítéletét hatályában fenntartja.
 
Kötelezi a felperest, hogy 15 napon belül fizessen meg az alperesnek 7.000.- /azaz hétezer/ forint felülvizsgálati perköltséget.

Kötelezi a felperest, hogy fizessen meg az államnak - külön felhívásra - 36.000.- /azaz harminchatezer/ forint felülvizsgálati eljárási illetéket.

Ez ellen az ítélet ellen további felülvizsgálatnak helye nincs.

I N D O K O L Á S

Az alperesi beavatkozó időközben elhunyt házastársa, 1996. december 2. napján kelt adásvételi szerződéssel a felperestől és házastársától megvásárolta a B., P. u. 29. VII/31. szám alatti lakást. Az adásvételi szerződés 5. pontja szerint az eladók a vételár teljes kifizetésének napján adják a vevő birtokába az ingatlant. Az eladók elismerték az 1997. március 2. napján kelt okiratban, hogy a vevő a vételárhátralékot megfizette, és a vevő részére bejegyzési engedélyt adtak. A birtokba adás ténylegesen nem történt meg, ezért a vevő annak kikényszerítése végett pert indított. Az elsőfokú ítélet indokolásából megállapíthatóan nevezett 2000. április 11. napján önhatalommal birtokba lépett. E perben a vevő idézési címe a perbeli, míg az eladóké egy másik cím volt. Az ingatlanra az alperesi beavatkozó és volt házastársa 2002. október 21. napján házastársi vagyonközösséget megszüntető, alakilag és tartalmilag megfelelő szerződést kötöttek, ami szerint a lakás az alperesi beavatkozó tulajdonába került. Az adásvételi szerződés szerinti bejegyzéshez szükséges kérelmet az alperesi beavatkozó a perbeli lakcímével írta alá, vele ebben az előzményi ügyben az alperes ezen a címen levelezett. A tulajdonjog bejegyzési kérelmet az alperes elutasította. A bejegyzési kérelem teljesítésének egyik akadálya az volt, hogy az adásvételi szerződésen nem volt megfelelő az ügyvédi ellenjegyzés, melyet pótolni nem lehetett. Az alperesi beavatkozó 2003. szeptember 8. és 2004. május 12. napján az alperestől különleges eljárás lefolytatását kérte, melyben kijelentette, hogy az ingatlan háborítatlan birtokosa. Az alperes a különleges eljárás lefolytatását elrendelte.

Az alperes elsőfokú szerve az alperesi beavatkozó kérelmére 92.932/1/2005. számú határozatával az eladók tulajdonjogát törölte, egyben az alperesi beavatkozó házastársának közbenső tulajdonjogán át az alperesi beavatkozó tulajdonjogát az ingatlanra bejegyezte. Az alperes 2006. október 11-i 30.565-3/2006. számú határozatával az elsőfokú határozatot helybenhagyta.

A felperes keresetében lényegében a jogerős határozat hatályon kívül helyezését és az alperes új eljárásra kötelezését kérte. Álláspontja szerint az alperes a tényállás kellő tisztázása nélkül hozta a határozatát, mert nem vizsgálta, hogy ténylegesen ki birtokolja az ingatlant.

A Fővárosi Bíróság ítéletével a keresetet elutasította. Indokolása szerint az alperesi beavatkozó nyilatkozatának beszerzésén túl az alperes nem köteles az ingatlan tényleges birtoklását illetően további bizonyítást lefolytatni, de erre vonatkozóan a felperes sem tett előadást.

Az ítélet ellen a felperes nyújtott be felülvizsgálati kérelmet, melyben az ítélet és a közigazgatási határozat hatályon kívül helyezésével az alperes új eljárás lefolytatására kötelezését kérte. Álláspontja szerint nem lehetett volna különleges eljárást elrendelni, mert az alperesi beavatkozóval szemben az okirat késedelmes beadásához fűződő jogkövetkezményeket kellett volna alkalmazni. A különleges eljárás lefolytatása során jogszabálysértő határozat született, mert az alperes köteles lett volna az ingatlan tényleges birtokosának személyéről meggyőződni. Álláspontja szerint a birtoklás tényéről a kérelmező meghallgatásából származó, vagy helyszíni ellenőrzésről felvett jegyzőkönyv, vagy más beszerzett okiratok alapján kellett volna a hatóságnak meggyőződni. Jogszabálysértésként az ingatlan-nyilvántartásról szóló 1997. évi CXLI. törvény /a továbbiakban: Inytv./ 26. §-ának /4/ bekezdését, valamint 88. §-ának /1/ bekezdését, valamint az államigazgatási eljárás általános szabályairól szóló 1957. évi IV. törvény 26. §-ának /4/ bekezdését jelölte meg.

Az alperes felülvizsgálati ellenkérelmében a jogerős ítélet hatályában fenntartását kérte.

A felülvizsgálati kérelem nem alapos.

Az Inytv. módosításáról szóló 2005. évi CXXII. törvény 53. §-ának /1/ bekezdése értelmében ez a törvény - a /2/ bekezdésben meghatározott kivétellel - 2006. január 1. napján lép hatályba; a már folyamatban lévő eljárásokat, az azok indulásakor hatályos rendelkezések szerint kell befejezni. Az Inytv. 26. §-ának az eljárás indulásakor hatályos /3/ bekezdése mondja ki, hogy a kérelmet a bejegyzés alapjául szolgáló szerződés /jognyilatkozat/ keltétől számított 30 napon belül kell a körzeti földhivatalhoz benyújtani. Ha a szerződés /jognyilatkozat/ létrejöttéhez harmadik személy beleegyezése vagy - ide nem értve a földhivatali engedélyt - hatósági jóváhagyás szükséges, a kérelmet a beleegyezéstől, illetve a jóváhagyástól számított 30 napon belül kell a körzeti földhivatalhoz benyújtani. 

A felperes által említett rendelkezésből nem következik felülvizsgálati kérelmének az az okfejtése, mely szerint „az okirat a késedelmes benyújtást követően sem válik az Inytv. 88. § /1/ bekezdés a/ pontjában meghatározott bejegyzésre nem alkalmas okirattá". Jelen ügynek egyébként sem tárgya a késedelmes benyújtáshoz fűződő jogkövetkezmények alkalmazása. Az ügyben különleges eljárás elrendelésére nem azért került sor, mert az alperesi beavatkozó elkésett kérelme benyújtásával, hanem azért, mert a különleges eljárás elrendelésének egyéb feltételei fennálltát az alperes megállapította. Az Inytv. 86. §-ának második mondata értelmében e határozat ellen nincs helye fellebbezésnek, ennél fogva a határozatot a felperes sem támadhatja. 

Az Inytv. 85. § /1/ bekezdésének a/ pontja értelmében az eljárás során pótolni kell a szükséges bejegyzést, ha a tulajdonosváltozást bejegyzésre alkalmas okirattal igazolják. Az alperesi beavatkozónak bejegyzésre alkalmas szerződése volt, melyet volt házastársával kötött, ezért saját szerzésének bejegyzésére e szakaszra tekintettel kerülhet sor. Az alperesi beavatkozó a közbenső jogszerzést a Inytv. 88. § /2/ bekezdése alapján igazolhatta. E rendelkezés szerint, ha az ingatlant többször is átruházták, a tényleges birtokos a közbenső átruházásokat is igazolhatja az /1/ bekezdésben és a 87. §-ban szabályozott módon. A közbenső jogszerzést az Inytv. 88. § /2/ bekezdése értelmében a tényleges birtokos megfelelő módon igazolhatja. 

A Fővárosi Bíróság a rendelkezésére álló bizonyítékok okszerű mérlegelésével jutott arra a következtetésre, hogy az alperesi beavatkozó nyilatkozatán túl további bizonyítási eljárásra nincs szükség a birtoklást illetően, hiszen a felperes maga sem állította, hogy nem az alperesi beavatkozó a birtokos. A birtoklás tényére az eljárás során felmerült egyéb bizonyítékok is utalnak, így a kézbesítési cím, valamint a birtokbaadás iránti per anyaga. Ezekkel szemben kevés súlyt képvisel a felperes kétlése további bizonyítékok nélkül. Az eljárási szabályok megsértésére tekintettel is helye van a jogerős ítélet bírósági felülvizsgálatának. A bizonyítékok mérlegelésén alapuló ítélet /Pp. 206. §-ának /1/ bekezdése/, azonban eredménnyel csak akkor támadható, hogy ha a tényállás iratellenesen került megállapításra, vagy a bizonyítékok mérlegelése okszerűtlen volt. Minthogy a fent kifejtett indokokból megállapítható, hogy a Fővárosi Bíróság a bizonyítékokat okszerűen mérlegelte, a felperesnek az általa felsorolt jogszabálysértésekre való hivatkozása alaptalan volt.

Ezért a Legfelsőbb Bíróság a Fővárosi Bíróság ítéletét a Pp. 275. § /3/ bekezdése alapján hatályában fenntartotta. 

A felperes felülvizsgálati kérelme nem vezetett eredményre, ezért a Pp. 78. §-a alapján köteles megfizetni az alperes Pp. 79. § /1/ bekezdése szerinti felszámítható felülvizsgálati eljárási költségeit.

Az illetékekkel kapcsolatos rendelkezés az illetékekről szóló 1990. évi XCIII. törvény 50. §-ának /1/ bekezdésén alapul.

Budapest, 2008. október 28.

Bauer Jánosné dr. sk. a tanács elnöke, dr.Kovács Ákos sk. előadó bíró, dr.Márton Gizella sk. bíró

A kiadmány hiteléül:

   tisztviselő