Egri Városi Bíróság 
6.P.21.001/2007./42.sz. 

A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN!

Az Egri Városi Bíróság  a dr. Molnár László ügyvéd / 3300 Eger, Törvényház út 13-15. / által képviselt  felperes neve / a felperes címe  /  felperesnek a dr. Lassán Csaba pártfogó ügyvéd / 3300 Eger, Foglár út 2. / által képviselt I.rendű alperes neve / I.r. alperes címe  / I.r. alperes, II..rendű alperes neve / II.r. alperes címe  / II.r. alperes, III..rendű alperes neve / III.r. alperes címe  / III.r. alperes, valamint IV.rendű alperes neve / IV.r. alperes címe  / IV.r. alperes ellen ingatlannyilvántartás kiigazítása iránt indított perében meghozta az alábbi 

ÍTÉLETET:

A bíróság a / perbeli ingatlan hrsz-a  / , 188 négyzetméter területű, lakóház udvar gazdasági épület megnevezésű, a / perbeli ingatlan  hrsz-a /, 85 négyzetméter területű, lakóház megnevezésű, a / perbeli ingatlan hrsz-a /  73 négyzetméter területű, lakóház megnevezésű, a / perbeli ingatlan hrsz-a / , 58 négyzetméter területű, lakóház megnevezésű, és a / perbeli ingatlan hrsz-a /  2251 négyzetméter területű, közös udvar megnevezésű ingatlan vonatkozásában 
az ingatlannyilvántartást az alábbiak szerint igazítsa ki. 

I. 
A bíróság megküldi az Egri Körzeti Földhivatal, mint ingatlanügyi hatóság részére a dr. szakértő igazságügyi földmérő szakértő által elkészített és az Egri Körzeti Földhivatal 4-39/2007. számú határozatával záradékolt , a 6.P.21.777/2006/12. szám alatti szakvélemény mellékletét képező változási vázrajzot, hogy a fent írt öt ingatlan vonatkozásában a változási vázrajz alapján az ingatlannyilvántartást akként igazítsa ki, hogy a / perbeli ingatlanok felsorolása /  ingatlanok vonatkozásában ingatlannyilvántartás kiigazítása jogcímén egyaránt 1/1-ed tulajdoni arányban jegyezze be felperes neve / a felperes adatai  / felperes tulajdonjogát. 

II. 
Az Egri Körzeti Földhivatal mint ingatlanügyi hatóság ugyanakkor a / perbeli ingatlan hrsz-a /  ingatlan 140/200-ad tulajdoni hányadára is jegyezze be ingatlannyilvántartás kiigazítása jogcímén felperes neve / a felperes adatai  / felperes tulajdonjogát, akként, hogy ugyanezen ingatlan 15/200-ad - 15/200-ad - 15/200-ad - 15/200-ad tulajdoni illetőségére szintén ingatlannyilvántartás kiigazítása jogcímén I.rendű alperes neve / I.r. alperes adatai  / I.r., II..rendű alperes neve  / II.r. alperes adatai  / II.r, III..rendű alperes neve / III.r. alperes adatai  / III.r. és IV.rendű alperes neve  alperes leánykori neve / IV.r.alperes adatai   / IV.r. alperes tulajdonjogát. 

III. 
Az Egri Körzeti Földhivatal mint ingatlanügyi hatóság egyben a / perbeli ingatlan / és a / perbeli ingatlan hrsz-a /  ingatlan vonatkozásában ingatlanyilvántartás kiigazítása jogcímén jegyezze be egymás között egyenlő ¼-ed - ¼-ed - ¼-ed - ¼-ed  részben I.rendű alperes neve / I.r. alperes adatai / I.r., II..rendű alperes neve / II.r. alperes adatai  / II.r, III..rendű alperes neve / III.r. alperes adatai  / III.r. és IV..rendű alperes neve  alperes leánykori neve / IV.r. alperes adatai  / tulajdonjogát. 

IV.
A bíróság megkeresi az Egri Körzeti Földhivatalt, mint ingatlanügyi hatóságot, hogy ingatlannyilvántartás kiigazítása jogcímén a / perbeli ingatlan hrsz-a /  közös udvar megnevezésű ingatlan területét  1349 négyzetméterre csökkentse a változási vázrajzban foglaltak szerint. 

V. 
A bíróság a felperes keresetét ezt meghaladóan elutasítja. 

VI.
Kötelezi a bíróság a felperest, hogy fizessen meg a Magyar Államnak az állami adóhatóság külön felhívására 5.000,-( ötezer) Ft. kereseti illetéket. 

Kötelezi a bíróság a II., III., és IV. r. alperest, hogy fizessen meg a Magyar Államnak az állami adóhatóság külön felhívására fejenként 2.500,-(kétezer- ötszáz) Ft. kereseti illetéket. 

A bíróság az ítélet jogerőre emelkedése után megkeresi a Heves Megyei Bíróság Gazdasági Hivatalát, hogy az ellátmányból utaljon ki dr. Lassán Csaba  I.r. alperesi pártfogó ügyvéd részére 12.000,-( tizenkétezer) Ft. pártfogói ügyvédi munkadíjat. 

Kötelezi a bíróság az I., II., III., és IV.r. alperest, hogy 15 ( tizenöt) napon belül fizessen meg felperes részére 59.250,-( ötvenkilencezer-kétszázötven) Ft. perköltséget. 

Kötelezi a bíróság a felperest, hogy fizessen meg a Magyar Államnak a Heves Megyei Gazdasági Hivatal külön felhívására 25.100,-(huszonötezer-száz) Ft. perköltséget. 

Kötelezi a bíróság az II., III., és IV.r. alperest, hogy fizessen meg a Magyar Államnak a Heves Megyei Bíróság Gazdasági Hivatala külön felhívására fejenként 12.550,-( tizenkétezer-ötszázötven) Ft. perköltséget. 

Az ítélet ellen a kézbesítéstől számított l5 napon belül a Heves Megyei Bírósághoz címzett, de az Egri Városi Bíróságnál 3 példányban benyújtandó fellebbezésnek van helye.

Amennyiben a fellebbezésben vitatott érték a 200.000 Ft-ot nem haladja meg, fellebbezni csak az elsőfokú eljárás lényeges szabályainak megsértése, vagy az ügy érdemi elbírálásának alapjául szolgáló jogszabály téves alkalmazására hivatkozással lehet. Ilyen hivatkozás hiányában a fellebbezést a másodfokú bíróság hivatalból elutasítja. 
Ugyanezek a rendelkezések irányadók akkor is, ha a fellebbezésben vitatott érték nem haladja meg a kereseti kérelemben megjelölt követelés 10 %-át. A másodfokú bíróság az ügy érdemében tárgyaláson kívül határoz, a felek bármelyikének kérelmére azonban tárgyalást tart.  Tárgyalás tartását a fellebbező fél a fellebbezésében kérheti. Amennyiben a fellebbezésben vitatott összeg a fent írt értéket meghaladja, a bíróság a fellebbezést tárgyaláson bírálja el. A bíróság tájékoztatja a feleket, hogy ha a fellebbezés csak a kamatfizetésre, a perköltség viselésére, vagy összegére, illetőleg a meg nem fizetett illeték, vagy az állam által előlegezett költség megfizetésére vonatkozik, vagy csak az előzetes végrehajthatósággal, a teljesítési határidővel, vagy a részletfizetés engedélyezésével kapcsolatos, illetve ha a fellebbezés csak az ítélet indokolása ellen irányul, a másodfokú bíróság a fellebbezést tárgyaláson kívül bírálhatja el, azonban bármelyik fél kérheti, hogy a fellebbezést a másodfokú bíróság tárgyaláson bírálja el. A bíróság arról is tájékoztatja a feleket, hogy a fellebbezési határidő lejárta előtt előterjesztett közös kérelmükben kérhetik a fellebbezés tárgyaláson kívüli elbírálását is.

INDOKOLÁS:

A / perbeli ingatlan hrsz-a / , 188 négyzetméter területű, lakóház udvar gazdasági épület megnevezésű ingatlan egészben képezi a felperes tulajdonát, a felperes tulajdonjogát az ingatlannyilvántartásba 1986. évben vétel jogcímén jegyezték be. 

A / perbeli ingatlan hrsz- a / , 85 négyzetméter területű, lakóház megnevezésű ingatlan egészben képezi az I.r. alperes tulajdonát, az ingatlannyilvántartásba az I.r. alperes tulajdonjogát 1995. évben öröklés jogcímén jegyezték be. 

A / perbeli ingatlan hrsz-a / , 58 négyzetméter területű, lakóház megnevezésű ingatlan egészben képezi a II.r. alperes tulajdonát, az ingatlannyilvántartásba a II.r. alperes tulajdonjogát 1978. évben  vétel jogcímén jegyezték be. 

A / perbeli ingatlan hrsz-a / , 73 négyzetméter területű, lakóház megnevezésű ingatlan egymás között egyenlő ½-ed - ½-ed részben képezi a III. és IV.r. alperes tulajdonát. A III. és IV.r. alperes tulajdonjogát az ingatlannyilvántartásba 1988. évben vétel jogcímén jegyezték be. 

A / perbeli ingatlan /  közös udvart eredeti felvétel  jogcímén 1901-ben jegyezték be az ingatlannyilvántartásba, a közös udvar megnevezésű ingatlan területe jelenleg 2251 négyzetméter, ezen ingatlan tulajdonosai a / perbeli ingatlanok hrsz-ai /  tulajdonosai. 

A / perbeli ingatlan hrsz-a /  közös udvar megnevezésű ingatlan területe a hatályos ingatlannyilvántartás szerint 2251 négyzetméter, ugyanakkor a telekkönyvi nyilvántartás szerint a 420/3 hrsz-ú közös udvar megnevezésű ingatlan területe csupán 1316 négyzetméter volt. 

A / perbeli ingatlan hrsz-a / közös udvar megnevezésű ingatlan területe a telekkönyvi nyilvántartáshoz viszonyítva 935 négyzetméterrel növekedett meg. 

A felperes térképhelyesbítés iránti földhivatali közigazgatási eljárást indított, azonban az Egri Körzeti Földhivatal a 659/2001. számú határozatával a felperes térképhelyesbítés iránti  kérelmét elutasította. 

A Heves Megyei Földhivatal a 117/2001. számú határozatával az Egri Körzeti Földhivatal 659/2001. számú határozatát helybenhagyta. 

A felperes jogelődje / felperesi jogelőd neve / , valamint az ő élettársa az I.r. alperes édesanyja/ I.r. alperes édesanyjának a neve /  az 1963. szeptember hó 18. napján kelt adásvételi szerződéssel vásárolta meg  / eladók nevei /  eladóktól a / ingatlanok hrsz-ai /  szám alatti közös udvarral rendelkező házas belsőséget, valamint a / ingatlanok adatai /  kertingatlanok 1/3 -ad tulajdoni illetőségét. 

A felperes jogelődje / felperesi jogelőd neve /  1980. május hó 24. napján végrendeletet készített, amelyben halála esetére örököseként nevezte meg lányát / a jogelőd lányának a neve/. 

/ felperesi jogelőd neve /  végrendeletében megjelölte azon szilvásváradi telekkönyvi hrsz-ú ingatlanokat, amelyek tudomása szerint a tulajdonát képezték. 

A felperes jogelődjének / felperesi jogelőd neve /  a hagyatékát az eljárt egri állami közjegyző a 3.Kjö. 1965/1982/8. számú hagyatékátadó végzéssel adta át ideiglenes hatállyal egészben / felperesi jogelőd neve /  egyetlen leszármazójának, lányának / felperesi jogelőd  lányának a neve /  

A fent írt hagyatékátadó végzés rögzítette, hogy / felperesi jogelőd neve /  örökhagyónak milyen ingatlanok képezték a tulajdonát. 

A felperes az 1986. július hó 29. napján kelt adásvételi szerződéssel vásárolta meg / felperesi jogelőd lányának a neve /  lányától, mint eladótól a / perbeli ingatlan hrsz-a /  lakóház udvar gazdasági épület megnevezésű ingatlant. 

Az adásvételi  szerződés első pontja a / perbeli ingatlan hrsz-a / ingatlan területét 369 négyzetméterben jelölte meg és utalt arra, hogy a szerződés tárgyát képezi a / perbeli ingatlan hrsz- a /  közös udvar arányos része is. 

Az adásvételi szerződés 1. pontja azt a tényt is rögzítette, hogy a közös udvarhoz négy lakóház tartozik, és az adásvételi szerződés azt is meghatározta, hogy az egyes lakóházak tulajdonosai a közös udvar melyik részét használják ténylegesen. 

Jelenleg is a felperes ténylegesen birtokában és használatában tartja a kataszteri térkép szerinti / perbeli ingatlanok felsorolása /  ingatlanok egészét, valamint a kataszteri térkép szerinti / perbeli ingatlan hrsz-a /  252 négyzetméter területű ingatlanból 66 négyzetméter területű ingatlanrészt. 

A felperes összesen 454 négyzetméter területű ingatlanrészt tart birtokban, ezen felperesi használatban lévő ingatlanok körül is vannak kerítve, egyértelműen el vannak határolva az alperesek által birtokban tartott ingatlanoktól, ingatlanrészektől. 

A bíróság a tényállást a felek előadása, dr. szakértő igazságügyi földmérő szakértő szakvéleménye, valamint kiegészítő szakvéleményei, valamint a rendelkezésére álló további bizonyítékok alapján állapította meg. 

A felperes módosított keresetében / 39. sorszám alatti tárgyalási jegyzőkönyv / a 6.P.21.777/2006./12. sorszám alatti változási vázrajz tárgyát képező mind a hét ingatlan egésze vonatkozásában kérte az ingatlannyilvántartás javára történő kiigazítását, ugyanakkor a felperes a / perbeli ingatlan hrsz-a /  ingatlan vonatkozásában is kérte az ingatlannyilvántartás kiigazítását akként, hogy a bíróság állapítsa meg, hogy a fenti jogcímen ezen ingatlan ½-ed tulajdoni hányadának a tulajdonjogát megszerezte. 

A felperes kérte az I. , II., III, és IV.r. alperes perköltségben történő marasztalását is. 

Az I.r. alperes kérte a felperes keresetének az elutasítását, valamint a felperes perköltségben történő marasztalását. 

A II, III, és IV.r. alperes ugyancsak ellenezte a felperes keresetének a teljesítését az ingatlannyilvántartás felperes javára történő kiigazítását, kérte a felperes keresetének az elutasítását. 

A felperes keresete részben alapos. 

Az ingatlannyilvántartásról szóló 1997. évi CXLI. törvény 62. § (1) bekezdés c.) pontja értelmében keresettel kérheti a bíróságtól a bejegyzés kiigazítását az, aki a téves bejegyzés folytán sérelmet szenvedett. 

Ugyanezen törvény 62. § (2) bekezdése értelmében azonban a keresetindításnak az (1) bekezdés c.) pontja alapján csak akkor van helye, ha az ingatlanügyi hatósági eljárásban a bejegyzés nem törölhető, illetve a sérelem nem orvosolható, továbbá, ha azokat eredménytelenül kísérelték meg. 

A felperes az Egri Körzeti Földhivatal 659/2001. számú, valamint a Heves Megyei Földhivatal 117/2001. számú határozatának a csatolásával igazolta, hogy az ingatlanügyi földhivatali közigazgatási eljárásban eredménytelenül kísérelte meg az ingatlannyilvántartás kiigazítását, ezért a bíróság érdemben vizsgálhatta, hogy a perbeli / község neve /  ingatlanok vonatkozásában indokolt -e az ingatlannyilvántartás kiigazítása. 

Azon szakkérdés vonatkozásában, hogy az ingatlanügyi hatóság az illetékes földhivatal téves ingatlannyilvántartási bejegyzése folytán szenvedett -e sérelmet a felperes, a bíróság széleskörű szakértői bizonyítást folytatott le. 

Dr. szakértő igazságügyi földmérő szakértő 6.P.21.599/2004./15. sorszám alatt terjesztett elő szakvéleményt. 

Ugyancsak dr. szakértő igazságügyi földmérő szakértő terjesztette elő 6.P.21.777/2006./12. sorszám alatt azt a kiegészítő szakvéleményt, amelynek mellékletét képezi az ingatlannyilvántartási átvezetésre is alkalmas változási vázrajz. 

Dr. szakértő igazságügyi földmérő szakértő ugyanakkor 6.P.21.001/2008./25. és 6.P.21.001/2008./31. sorszám alatt is terjesztett elő az ügyben kiegészítő szakvéleményt. 

Dr. szakértő igazságügyi földmérő szakértő hivatkozott alapszakvéleménye, valamint három kiegészítő szakvéleménye alapján a bíróság kétséget kizáróan megállapította, hogy az ingatlannyilvántartás kiigazítása indokolt, mert az ingatlanügyi hatóság az illetéket Egri Körzeti Földhivatal az ingatlannyilvántartás szerkesztése során a / perbeli ingatlan hrsz-a /  közös udvar megnevezésű ingatlanhoz csatolt 7 db. telekkönyvileg önálló, magánszemélyek tulajdonát képező ingatlant. 

Ezek az ingatlanok az alábbiak voltak: 

/ az ingatlanok felsorolása / 

A bíróság dr. szakértő igazságügyi földmérő szakértő aggálytalan 6.P.21.599/2004./15. számú alapszakvéleménye alapján megállapította, hogy a fent írt ingatlanok közös udvarhoz történő csatolásának műszaki indoka nem volt, ugyanis az eredeti telekkönyvi nyilvántartás szerinti 420/3 hrsz-ú, közös udvar megnevezésű ingatlan térképi helyzetével és térmértékével maradéktalanul betöltötte eredeti alapítás szerinti rendeltetését,  a házasingatlanoknak a rendeltetésszerinti megközelítését és használhatóságának a biztosítását. 

Dr. szakértő igazságügyi földmérő szakértő a 6.P.21.599/2004./15. sorszám alatti alapszakvélemény 18. oldalán konkrétan meg is jelölte azokat az ingatlannyilvántartás szerkesztése során hatályban volt jogszabályi rendelkezéseket, amelyek vonatkozásában arra a műszaki jogi álláspontra helyezkedett, hogy amennyiben azokat, valamint az általa hivatkozott felmérési utasításban foglaltakat betartja a közigazgatási szerv nem kerülhetett volna sor a hivatkozott 7 db. telekkönyvileg önálló ingatlannak a közös udvarhoz történő csatolására. 

A 6.P.21.599/2004./15. sorszám alatti szakvélemény 14. oldalán található táblázat alapján megállapítható, hogy összesen 902 négyzetméter területű volt azon 7 db. telekkönyvileg önálló ingatlan térmértéke, amelyek a közös udvarhoz kerültek csatolásra, ezáltal több, mint 900 négyzetméterrel növekedett meg ezen közös udvar megnevezésű / község neve /  ingatlan területe.

A bíróság azt is vizsgálta, hogy a perbeli öt / község neve /  ingatlan vonatkozásában sor kerülhet -e az ingatlannyilvántartás tényleges kiigazítására. 

Ezzel összefüggésben a bíróság dr. szakértő igazságügyi földmérő szakértő aggálytalan 6.P.21.599/2004./15. sorszám alatti alapszakvéleménye alapján azt állapította meg, hogy műszaki jogi akadálya az ingatlannyilvántartás kiigazításának nincs, szabatosan visszaállítható a / ingatlanok felsorolása /  ingatlan, ezen ingatlanok ingatlannyilvántartási hrsz-al ellátva, változatlan térmértékkel felvehetők az ingatlannyilvántartásba, akként, hogy ezzel egyidejűleg a / perbeli ingatlan hrsz-a /  közös udvar térmértéke 935 négyzetméterre csökken.  

A földmérési és térképészeti tevékenységről szóló 1996. évi LXXVI. törvény 12. § (6) bekezdése értelmében a földrészlet határvonalának változását elrendelő megállapító, vagy engedélyező államigazgatási, vagy bírósági határozatokat az illetékes körzeti földhivatal által a helyrajzi számozás és a területszámítás helyessége szempontjából záradékolt az alaptérkép méretarányában készített térkép / kisajátítási térkép /, változási vázrajz alapján kell meghozni. 
A földhivatal a változást a jogerős határozat alapján vezeti át. 

Dr. szakértő igazságügyi földmérő szakértő a 6.P.21.777/2006./12. sorszám alatti kiegészítő szakvélemény mellékleteként csatolta az ingatlannyilvántartási átvezetésre alkalmas záradékolt változási vázrajzot. 

A felperes pontosított, módosított keresete arra irányult, hogy a változási vázrajzon feltüntetett / ingatlanok felsorolása / , összesen 902 négyzetméter területű 7 db. ingatlan egészének legyen a tulajdonosa a felperes ingatlannyilvántartás kiigazítása jogcímén. 

A felperes mint felpersi jogelőd neve /  jogutódja kívánta érvényesíteni az ingatlanyilvántartás kiigazítása iránti tulajdoni igényét. 

Miután a tulajdoni igények nem évülnek el / Ptk. 115. § (1) bekezdés /, ezért a felperes mint jogutód jogosult volt tulajdoni igényét bírói úton érvényesíteni. 

Az I., II., III. és IV.r. alperes vitatta, hogy a felperes a változási vázrajz tárgyát képező hét ingatlan egésze vonatkozásában jogutódnak minősülne, a felperes által csatolt okirati bizonyítékok alapján arra az álláspontra helyezkedtek, hogy az összesen 902 négyzetméter területű hét ingatlan vonatkozásában nem állapítható meg a felperes jogutódi minősége. 

A felperes jogutódi minőségének alátámasztására az első fokú eljárás során csupán a 6.P.21.777/2006./12. sorszám alatti kiegészítő szakvélemény mellékletét is képező három hagyatékátadó végzést, egy átvételi elismervényt, egy adásvételi szerződést, és egy végrendelet csatolta. 

Ezen okirati bizonyítékok megvizsgálása és értékelése alapján a bíróság arra a meggyőződésre jutott, arra az álláspontra helyezkedett, hogy a változási vázrajz tárgyát képező összesen 902 négyzetméter területű 7 db. önálló ingatlan közül a felperes javára, mint néhai felperesi jogelőd neve  jogutódja javára indokolt megállapítani ingatlannyilvántartás kiegészítése jogcímén a / ingatlanok felsorolása /  ingatlanok egészének a tulajdonjogát, valamint a / ingaltan hrsz-a /  ingatlan 7/10-ed tulajdoni hányadának a tulajdonjogát ugyancsak ingatlannyilvántartás kiigazítása jogcímén. 

A bíróság tehát szemben a felperes által a módosított, pontosított keresetben megjelölt 902 négyzetméterrel szemben, csupán 564 négyzetméter területű ingatlanrész vonatkozásában igazította ki a felperes javára az ingatlannyilvántartás, míg ezt meghaladóan a felperes alaptalan keresetét elutasította. 

Dr. szakértő igazságügyi földmérő szakértő aggálytalan 6.P.21.001/2007./21. sorszám alatti kiegészítő szakvéleményében részletesen, táblázatos formában foglalta össze a tulajdonjog alakulását, akként, hogy az igazságügyi földmérő szakértő által rögzített műszaki jogi tényekre alapítottan azokat összevetve a felperes által csatolt okirati bizonyítékok tartalmával érdemben vizsgálható volt, hogy milyen ingatlanrészek vonatkozásában tekinthető a felperes / felperesi jogelőd neve / jogutódjának. 

A változási vázrajz tárgyát képező hét ingatlan a telekkönyvi nyilvántartás szerint mindössze három telekkönyvi betétben a / ingatlanok felsorolása /  telekkönyvi betétben volt felvéve. 

A / ingatlan száma /  számú telekkönyvi betét az első fokú eljárás során nem állt a bíróság rendelkezésére, azt az Egri Körzeti Földhivatal sem a bíróságnak, sem a kirendelt igazságügyi földmérő szakértőnek nem tudta a rendelkezésére bocsátani, és a eljárást segítő megkeresése sem vezetett etekintetben  eredményre.

Dr. szakértő igazságügyi földmérő szakértő a 6.P.21.001/2007./25. sorszám alatti kiegészítő szakvéleményében azt is megállapította, hogy az ingatlannyilvántartás 1975. évben történő hatályba lépésével megszűnt a telekkönyvi nyilvántartás, ezzel megszűnt azon hét ingatlan önálló ingatlanként való létezése is, amelyeket az Egri Körzeti Földhivatal az ingatlannyilvántartás szerkesztése során a közös udvar területéhez csatolt, ami azzal a következménnyel járt, hogy a később megkötött okiratokban, így az 1986. július hó 29. napján kelt adásvételi szerződésben is ezen ingatlanokra, mint önálló ingatlanokra a helyrajzi szám és a térmérték megjelölésével a szerződő felek nem is tudtak hivatkozni, hanem csupán le tudták írni, hogy mit tekintenek a jogügylet tárgyának. 

A bíróság a lefolytatott széleskörű szakértői bizonyítás alapján megállapította, hogy amennyiben az ingatlannyilvántartás szerkesztése során jogszabálysértően nem csatolják a közös udvarhoz a 7 db. önálló ingatlant, ezen ingatlanok tulajdonjoga túlnyomó részben felperesi jogelőd neve   és örökösét lányát felperesi jogelőd lányának a neve , míg kisebb részben felperesi jogelőd neve  telekkönyvi tulajdonostársait illette volna meg. 

Néhai felperesi jogelőd neve  telekkönyvi tulajdonostársainak a jogutódai azonban az I, II., III. és IV.r. alperes a bíróság jogi álláspontja szerint a perbeli jogviszonyban. 

A bíróság jogi álláspontja szerint amikor az ingatlannyilvántartást az ítélet rendelkező részében foglaltak szerint kiigazította a perbeli öt / község neve /  ingatlan vonatkozásában ténylegesen a változási vázrajz tárgyát képező 7 db., immár ismételten önálló ingatlan tekintetében, nem sértette meg a Pp.215. § -ban foglaltakat, nem terjeszkedett túl a kereseti kérelmen, azzal, hogy néhai felperesi jogelőd neve  telekkönyvi tulajdonostársai az alperesek javára is jelen ítéletével kiigazította az ingatlannyilvántartást. 

A bíróság a jogi álláspontja szerint az ingatlannyilvántartás kiigazítása olyan egységes jogcím, ami alapján egy eljárás keretében egy bírósági eljárás keretében indokolt a jogszabálysértő földhivatali közigazgatási szerkesztési ingatlannyilvántartási szerkesztési eljárás korrigálása az ingatlannyilvántartás kiigazítása. 

A bíróság jogi álláspontja szerint ezért nem volt indokolt csupán a felperes javára a nevezett 564 négyzetméter területű ingatlanrész vonatkozásában kiigazítani az ingatlannyilvántartást és az alpereseket az ugyanezen ingatlannyilvántartási szerkesztési, eljárással összefüggésben bekövetkezett jogsérelemre alapítottan külön perre utasítani. 

A Pp.164. § (1) bekezdése alapján a felperest terhelte a bizonyítási teher atekintetben, hogy a változási vázrajz tárgyát képező 7 db., összesen 902 négyzetméter területű ingatlan egésze vonatkozásában nem pedig csak a hivatkozott kiegészítő igazságügyi földmérői szakvéleményben foglalt 564 négyzetméter területű ingatlanrész vonatkozásában minősül néhai felperesi jogelőd neve  jogutódjának a perbeli jogviszonyban, ezért viselnie kell az esetleges bizonyítatlanság jogkövetkezményét. 

Az első fokú eljárás során a felperes úgy nyilatkozott, hogy saját maga is megpróbálja felkutatni a megszűnt 207 telekkönyvi betétet és bíróság rendelkezésére bocsátani, azonban ezen telekkönyvi betét az első fokú eljárás során egyáltalán nem állt a bíróság rendelkezésére, ugyanakkor a felperes által csatolt okirati bizonyítékok, valamint az Egri Körzeti Földhivatal által megküldött okiratok alapján nem volt lehetőség a változási vázrajz tárgyát  képező 7 db. ingatlan egésze vonatkozásában a felperes javára kiigazítani az ingatlannyilvántartást, hiszen a felperes sikerrel nem tudta bizonyítani az összesen 902 négyzetméter területű ingatlanok vonatkozásában a jogutódi minőségét, ezért viselnie kell a bizonyítatlanság következményét.

A felperes a I.rendű alperes neve I.r. alperes tulajdonát képező / perbeli ingatlan hrsz-a / ingatlan, házas ingatlan vonatkozásában is kérte tulajdonjogának a megállapítását ½-ed részben szintén ingatlanyilvántartás kiigazítása jogcímén. 

A lefolytatott igen széleskörű igazságügyi földmérői szakértői bizonyítás alapján a bíróság megállapította, hogy az ingatlannyilvántartás szerkesztésekor a közigazgatási szerv részéről jogszabálysértés nem történt a fent írt házas ingatlan vonatkozásában, a kirendelt igazságügyi földmérő szakértő műszaki jogi álláspontja szerint sem indokolt a házas ingatlanok vonatkozásában az ingatlannyilvántartás esetleges kiigazítása. 

I.rendű alperes neve I.r. alperes édesanyja élettársa volt a felperes jogelődjének néhai felperesi jogelőd neve , ez a tény a felperes által csatolt 3.Kjö. 1965/1982/8. sorszám alatti hagyatéki tárgyalásról felvett jegyzőkönyv alapján kétséget kizáróan megállapítható.  

Ugyanezen hagyatéki tárgyalásról felvett jegyzőkönyv tartalmazza a tényt, hogy az I.r. alperes néhai édesanyja 19 évig élt együtt, mint élettárs néhai felperesi jogelőd neve.  

A fenti tények alapján az állapítható meg, hogy a  felperes tulajdoni igénye semmiképpen sem lehet alapos ingatlannyilvántartási kiigazítása jogcímén, ezért a bíróság az alaptalan felperesi keresetet el is utasította, ugyanakkor más tulajdoni jogcímre a felperes, így az élettársi vagyonközösségre sem hivatkozott, ezért a bíróság azokat nem is tudta vizsgálni, hiszen ezzel összefüggésben érdemi bizonyítást a felperes nem is ajánlott fel a bíróságnak. 

A bíróság rendelkezésére az ingatlannyilvántartás kiigazításán kívül egyéb jogcímek vonatkozásában nem is álltak tényállítások, nyilatkozatok és bizonyítékok. 

A fent írtakra is figyelemmel a  bíróság a felperes ingatlannyilvántartási kiigazítása iránti keresetét részben találta alaposnak, és az Egri Körzeti Földhivatalnak, mint ingatlanügyi hatóságnak megküldeni rendelte az igazságügyi földmérő szakértő által elkészített ingatlannyilvántartási átvezetésre alkalmas változási vázrajzot is, annak érdekében, hogy a perbeli közös udvar térmértékének a csökkentésével a közigazgatási szerv ismét állítsa vissz a 7 db. önálló ingatlant jogilag is. 

Az első fokú eljárás során a bíróság jogerős végzésével a pert az I.r.alperes viszontkereseti kérelme vonatkozásában megszüntette, ezért a perben csupán a felperesi kereseti kérelem, az ingatlannyilvántartás kiigazítását célzó kereseti kérelem vonatkozásában kellett dönteni, ugyanakkor az I.r. alperes tulajdonát képező ingatlant terhelő tartozás kiegyenlítésére a keresetlevél benyújtását követően sor került, ezért a bíróság ugyancsak jogerős végzésével a pert a két jogi személy vonatkozásában megszüntette, ezért a polgári ügynek csupán négy magánszemély volt az alperese.

A felperes személyes illetékfeljegyzési jogára figyelemmel a Magyar Állam előlegezett meg 15.000,-Ft. kereseti illetéket. 

A bíróság a 6/1986. (VI.26.) IM .rendelet 13. § (2) bekezdésében foglaltakra is figyelemmel a Pp.81. § (1) bekezdése alapján a felperest 5.000,-Ft, míg a II, III. és IV.r. alperest fejenként 2.500,-Ft. kereseti illeték megfizetésére kötelezte a Magyar Állam javára az állami adóhatóság külön felhívására, míg a kereseti illeték fennmaradó részét az I.r. alperes személyes költségmentességére figyelemmel a 6/1986. (VI.26.) IM. rendelet 14. §-a alapján a Magyar Állam viseli. 

A bíróság a 7/2002. (III.30.) IM. rendelet 5. § (1) bekezdés b.) pontja alapján az I.r. alperest képviselő pártfogó ügyvéd ügyvédi munkadíját 10.000,-Ft. + ÁFA, összesen 12.000,-Ft-ban állapította meg és akként rendelkezett, hogy az ítélet jogerőre emelkedése után azt a Heves Megyei Bíróság Gazdasági Hivatal az ellátmányból utalja ki az I.r. alperesi pártfogó ügyvéd részére. 

Az első fokú eljárás során a felperest ügyvéd képviselte, ugyanakkor a szakértői bizonyítással összefüggésben a felperes előlegezett meg összesen 236.450,-Ft. szakértői díjat. 

Az I.r. alperes személyes költségmentességére is  figyelemmel a Magyar Állam előlegezett meg a szakértői bizonyítással összefüggésben 75.324,-Ft. szakértői díjat. 

A 32/2003.(VIII.22.) IM. rendelet 3. § (2) bekezdés a.) pontja alapján a felperest képviselő ügyvéd részére összesen 80.000,-Ft. ügyvédi képviselettel összefüggésben felmerült perköltséget állapított meg a bíróság, akként, hogy az I., II., III. és IV.r. alperes ebből fejenként 20.000,-Ft-ot köteles megfizetni a felperesnek, továbbá a Pp.86. § (2) bekezdésében foglaltakra is figyelemmel valamennyi alperes az I.r. alperes is további 29.250,-Ft. perköltséget is köteles megfizetni a felperes részére, amely perköltség a szakértői bizonyítással összefüggésben a felperes által megelőlegezett szakértői díjjal összefüggésben merült fel, összesen az I., II., III. és IV.r. alperes fejenként 59.250,-Ft. perköltséget köteles megfizetni a felperes részére. 

A bíróság ugyanakkor akként rendelkezett, hogy a Magyar Állam által megelőlegezett 75.324,-Ft. szakértői díjból perköltségből a felperes 25.100,-Ft-ot, míg a II, III. és IV.r. alperes fejenként 12.550,-Ft-ot köteles megfizetni a Magyar Államnak. 
Az I.r. alperes személyes költségmentessége folytán a perköltséget etekintetben ezt meghaladóan a Magyar Állam viseli. 

Eger, 2008. május hó 27. napján 

                                                                                                               dr. Román Tamás s.k. 
                                                                                                                            bíró 
A kiadmány hiteléül: