A PEST MEGYEI BÍRÓSÁG
6.K.27.272/2008/4. szám

A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN!

A Pest Megyei Bíróság a dr. Lisák Beáta ügyvéd 1027 Budapest, Margit krt. 56.)által képviselt  I.rendű felperes neve I. rendű (............... .............., ....................u. .......... ..................), II.rendű felperes neve II. rendű (................. ................................u. ...........  ...............), III.rendű felperes neve III. rendű (..................  .............., ......... u. ...............................), IV.rendű felperes neve IV. rendű (......................... ..............), V.rendű felperes neve V. rendű (..............................), VI.rendű felperes neve VI. rendű (............................................), VII.rendű felperes neve VII. rendű (1111 ............................), VIII.rendű felperes neve VIII. rendű  (......................................út ....................), IX.rendű felperes neve IX. rendű (........................... sz. b/2.) és dr. X.rendű felperes neve  X. rendű (............................) felperesnek a Mezőgazdasági Szakigazgatási Hivatal Központ Jogi és Területi Koordinációs Főosztály (1024 Budapest, Keleti Károly u. 24. ügyintéző: Dr. Veilandics Gábor jogi előadó) által képviselt Mezőgazdasági Szakigazgatási Hivatal Központ (1024 Budapest, Keleti Károly u. 24.) alperes ellen,

növényvédelmi bírság tárgyában hozott közigazgatási határozat felülvizsgálata iránt indított perében meghozta a következő 

ítéletet

A bíróság a felperesek keresetét elutasítja. 

Kötelezi az I.,II., III., IV., V., VI., VII., VIII., IX. és X. r. felperest, hogy egyetemlegesen  fizessenek meg 15 nap alatt az alperesnek.....................- Ft (azaz - .................. - forint) perköltséget, az államnak külön felhívásra .....................- Ft (azaz - .................... - forint) le nem rótt eljárási illetéket.

Az ítélet ellen fellebbezésnek helye nincs.

                                           I n d o k o l á s:

A bíróság a felperesi kereseti kérelem, az alperesi érdemi ellenkérelem, a csatolt és megküldött közigazgatási iratok, továbbá a tárgyalás anyaga alapján az alábbi tényállást állapította meg:

Felperesek az egymással szomszédos, a ....................... Földhivatal nyilvántartásába felvett, .......................... területén található ingatlanok  tulajdonosai. V.rendű felperes neve a ..................... helyrajzi szám, összesen .................m2; VIII.rendű felperes neve ............................ és .................. helyrajzi szám, a két ingatlan összesen .................m2; VI.rendű felperes neve .................... helyrajzi szám, összesen ..................... m2;  VII.rendű felperes neve ...................... helyrajzi szám, összesen .....................m2;  IV.rendű felperes neve...................helyrajzi szám, összesen ....................m2; II.rendű felperes neve ..................... helyrajzi szám, a két ingatlan összesen .................m2;   I.rendű felperes neve ....................... helyrajzi szám, összesen .............. m2;  dr. X.rendű felperes neve ...................helyrajzi szám, összesen .................  m2 ; .....................  .................... ..................... helyrajzi szám, összesen ...............m2; III.rendű felperes neve ...................... és ........................ helyrajzi szám, a két ingatlan összesen ...........m2. Ezen ingatlanok vonatkozásában  a ...................... Körzeti Földhivatal  ............... ...-án helyszíni ellenőrzést végzett. Ennek során megállapította, hogy az ügyfelek elmulasztottak eleget tenni parlagfű mentesítési kötelezettségüknek. 

Az elsőfokú növényvédelmi hatóság 200...  ...................   ........napján kelt, határozataival növényvédelmi bírságot szabott ki, továbbá közérdekű védekezést rendelt el a felperesek vonatkozásában az alábbiak szerint:

Felperes neve	Növényvédelmi bírságot kiszabó határozat száma	Közérdekű védekezést elrendelő határozat száma.	
V.rendű felperes neve	.....................	........................	
VIII.rendű felperes neve	.........................	.......................	
VI.rendű felperes neve	...........................	...................	
VII.rendű felperes neve	.............................	.....................	
IV.rendű felperes neve	..............................	................	
II.rendű felperes neve	...........................	.....................	
I.rendű felperes neve	........................	.......................	
IX.rendű felperes neve	..............................	.........................	
... X.rendű felperes neve	................................	................	
...........................	.........................	...........................	

Ezen  határozatokkal szemben az előterjesztett fellebbezések folytán a  másodfokú hatóság 200.... .................  ............-én kelt határozataival  az elsőfokú határozatokat helybenhagyta. 
Konkrétan a felperesek vonatkozásában a másodfokú határozatok száma:

V.rendű felperes neve    V.rendű felperes neve	.........................	
VIII.rendű felperes neve	...........................	
VI.rendű felperes neve	.......................	
VII.rendű felperes neve	........................	
IV.rendű felperes neve	.........................	
II.rendű felperes neve	.........................	
I.rendű felperes neve	.........................	
IX.rendű felperes neve	......................	
. X.rendű felperes neve	..........................	
.....................................	............	

Mind az első-, mind a másodfokú közigazgatási határozatok indokolásukban rögzítették, hogy a növényvédelmi hatóság,  a körzeti földhivatal  akár az ügyfél előzetes értesítése nélkül zajló helyszíni ellenőrzésen felvett jegyzőkönyv alapján folytatja le hatósági eljárását. A jegyzőkönyv, amely közokiratnak minősül, és az abban foglaltak megdöntésére az ügyfél bizonyítékot nem csatolt, egyértelműen rögzíti, hogy a perbeli ingatlanok milyen mértékben voltak parlagfűvel fertőzöttek. 
A hatóság határozatában a körzeti földhivatal által felvett, jegyzőkönyvben rögzített  helyrajzi számon lévő, illetve koordináták által körülhatárolt fertőzött területre szabta ki a bírságot. 
Ugyanezen jegyzőkönyv tartalmazta azt is, hogy a területen virágzó parlagfű volt fellelhető, melynek felületi borítottsága átlagosan 78-80 %. Az ellenőrzést felsőfokú növényvédelmi szakképzettséggel rendelkező személy végezte. Az ügyfél a jegyzőkönyvben foglaltak megdöntésére valós  bizonyítékot nem csatolt. 
Meg kellett állapítani, hogy az eljárással érintett ingatlan a jegyzőkönyvben írt mértékben virágzó parlagfűvel fertőzött volt. Az ügyfelek nem tettek eleget védekezési kötelezettségüknek, ezért bírság megfizetésére kellett kötelezni őket.

A közérdekű védekezés elrendelése jogszerű volt az adott helyzetben, a rendelkezésre álló  bizonyítékok ezen intézkedés meghozatalát igazolták. Az elrendelést  követően a parlagfű fertőzöttség  továbbra is fennállt, a hatóság az általa jogszerűen megbízott vállalkozóval végeztette el a parlagfű mentesítést a vonatkozó jogszabályi rendelkezéseknek megfelelően. A jelenleg hatályos földhasználati nyilvántartást kellett figyelembe venni, mely szerint az ügyfelek tekinthetők a terület földhasználójának. A hatóság által megbízott vállalkozó által okozott károk nem képezhetik jelen eljárás tárgyát. Amennyiben az ügyfelek bizonyítják, hogy a tárcsázás során kerültek eltávolításra a karók, és a földmérést bizonyítani tudják, úgy az elsőfokú növényvédelmi hatóság megkeresi a földhivatalt a kitűzés újbóli díjmentes  elvégzésére. 

A felperesek kereseti kérelmükben kérték a felülvizsgálni kért első- és másodfokú  határozatok hatályon kívül helyezését. A felperesek arra hivatkoztak, hogy a rendelkezésre álló adatok alapján megállapítható, hogy a vizsgált terület kaszált terület, melyen állatok legeltek. A vizsgált területen semmilyen művelés nyomai nem láthatók. A két egymásnak ellentmondó jegyzőkönyv nem szolgálhat alapul a tényállás teljes, és minden kétséget kizáró megállapítására. A vizsgált területen, pontosan abból a célból, hogy a parlagfű ne tudjon megtelepedni, a felperesek megállapodtak egy vállalkozóval, hogy ő ott állatokat legeltethet. Felperesek csatolták a legeltetést végző vállalkozó által adott igazolást, azonban az eljáró szervek ezt figyelmen kívül hagyták. A területén azért folyt legeltetés, hogy a felperesek eleget tudjanak tenni a jogszabályban előírt parlagfű irtási kötelezettségeiknek. A terület parlagfű mentes volt. A tényállás felderítetlensége miatt nem lett volna szabad bírságot kiszabni és kényszerkaszálást  elrendelni, illetőleg látva a hiányosságokat az eljáró szerveknek a határozatokat nem lett volna szabad hatályukban fenntartani. Az eljáró szerv nem hozhatta volna meg a kényszerkaszálást elrendelő határozatát, illetőleg a másodfokon eljáró szerv a nevezett határozatot hatályon kívül kellett volna, hogy helyezze.

A felperesek perköltséget nem igényeltek.

Az alperes érdemi ellenkérelmében a felperesi kereset elutasítását indítványozta. Arra hivatkozott, hogy az alperes jogszabálysértést nem követett el.

Az alperes perköltséget igényelt.

A felperesek keresete nem alapos.

A közigazgatási és hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló 2004. évi CXL. törvény /a továbbiakban: Ket./  109. § (1) bekezdése szerint,  az ügyfél, illetve  kifejezetten a rá vonatkozó  rendelkezés tekintetében  az eljárás egyéb résztvevője a hatóság jogerős határozatának felülvizsgálatát  a határozat  közlésétől számított 30 napon belül, jogszabálysértésre hivatkozással kérheti a közigazgatási ügyekben eljáró illetékes bíróságtól  a határozatot  hozó  hatóság ellen kereset indításával. A keresetindítás határidejét a törvény eltérően is meghatározhatja.
A közigazgatási határozat felülvizsgálata során a bíróság a keresettel támadott   határozat törvényességét vizsgálja a tekintetben, hogy az megfelel-e  a vonatkozó anyagi jogszabályok, továbbá az eljárási jogszabály rendelkezéseinek, a felperes keresetében foglaltakra tekintettel.
A  bíróság a határozat jogszerűségét a határozat  meghozatalakor fennálló tények, körülmények  alapján vizsgálja felül.
A tényállás tisztázási kötelezettség a Ket., a 2004. évi CXL. törvény alapján a közigazgatási szervet terheli, a peres eljárásban azonban a Pp. 164. §-ára figyelemmel a felperesnek kell bizonyítania, hogy a keresettel támadott  közigazgatási határozatok jogszabálysértőek.
A növényvédelemről szóló 2000. évi XXXV. törvény /a továbbiakban: Tv./ 5. §  (1) bekezdés c) pontja szerint a földhasználó köteles az a) pont alá nem tartozó egyéb károsítók  ellen is védekezni, ha azok a szomszédos földhasználók, illetve termelők növénytermelési, növényvédelmi biztonságát vagy az emberi egészséget bármely  módon veszélyeztetik, valamint figyelembe venni az integrált növényvédelem alapelveit, továbbá a környezet és a természet védelmét.

A Tv. 5. § (2) bekezdés b) pontja szerint a földhasználó, illetve a termelő köteles  többek között az elrendelt intézkedést végrehajtani.

A  Tv. (3) bekezdése szerint a földhasználó köteles az adott év június 30. napjáig az ingatlanon a parlagfű virágzását megakadályozni, és ezt követően ezt az állapotot a vegetációs időszak végéig folyamatosan fenntartani. 

A rendelkezésre álló adatok, az ellenőrzési jegyzőkönyvek alapján megállapítható volt, hogy az ügyfelek az említett  jogszabályi kötelezettségeiknek nem tettek eleget. 

A bíróság okirati bizonyítékként használta fel a......K.................. számú közigazgatási perben felvett tárgyalási jegyzőkönyvek tartalmát. Ezen tárgyalási jegyzőkönyvekben ........................, ........................, ....................., ....................  ..............,  ............................. egyértelműen akként tettek vallomást, hogy a perbeli terület parlagfűvel fertőzött volt, az ellenőrzés időpontjában a parlagfű fertőzöttség egyértelműen megállapítható volt.

A bíróság megállapította, hogy a 200.... ....................  ...án kelt ellenőrzési jegyzőkönyvek tanúsága szerint a felperesi ingatlan az ellenőrzés időpontjában virágzó parlagfűvel volt fertőzött, de ezt egyértelműen alátámasztják a tanúk nyilatkozatai, továbbá a készített fényképfelvételek, illetőleg maga az ellenőrzési jegyzőkönyv is.

A felperesek által becsatolt igazolás szerint .............................folytatott legeltetést a területen, és ezért a hatóságnak vele szemben kellett volna eljárnia. A bíróság helytállónak látta azon alperesi álláspontot, mely szerint ahhoz, hogy az adott terület parlagfüves legyen, folyamatos legeltetés szükséges. Az igazolás tanúsága szerint augusztus végéig tartott a legeltetés.

A termőföldről szóló 1994. évi LV. törvény 25. § a) pontja szerint mindaddig az ingatlan-nyilvántartásba bejegyzett tulajdonost kell tekinteni földhasználónak, míg a földhasználatra a földhivatalhoz külön bejelentés nem érkezett. Jelen ügyben azonban ilyen bejelentés nem történt. A földhasználati jogot pusztán az igazolás nem keletkeztet. Utalni kíván a bíróság arra, hogy a perbeli ingatlan szántó művelési ágban volt nyilvántartva, és magától értetődő, hogy a földhasználat is csak szántóra vonatkozhat. 

A bíróság álláspontja szerint a közérdekű védekezés elrendelése is jogszerű volt,    ennek alapja a helyszíni szemle időpontja. A parlagfű mentesítés egyértelműen objektív kötelezettség, a közérdekű védekezés elrendelés kapcsán a határozat közlése a kifüggesztéssel szintén szabályszerűen megtörtént. Az, hogy a közérdekű védekezés végrehajtására mikor került sor, illetve a végrehajtással kapcsolatban  a felperesnek konkrétan milyen kára keletkezett, az a közérdekű védekezéssel felmerült költséget rögzítő határozat elleni jogorvoslattal támadható.
A földhivatali jegyzőkönyvek tartalmazzák a legeltetést, azonban a növényvédelmi bírságot a virágzó parlagfű miatt kellett kiszabni. Azzal, hogy a felperesek a területükön legeltetést folytatnak, önmagában még nem tudják megakadályozni a parlagfűmentes állapotot, hiszen ahhoz folyamatos gyommentesítésre van szükség. Utalni kíván a bíróság arra, hogy a növényvédelmi bírságot az eljáró hatóság a törvényi minimumban határozta meg. 

Utalni kíván a bíróság arra, hogy nem képezi a per tárgyát az, hogy a felperesek által elvégzett gyommentesítés következtében mekkora kár keletkezett. Megfelelő növényvédelmi technológiával a károk is elkerülhetők lettek volna.  A 200....  .......................   ....-án kelt feljegyzés tanúsága szerint a területen jelentős kár nem keletkezett, továbbá a vállalkozó el is végezte a közérdekű védekezést, ami azt is alátámasztja, hogy annak elrendelése is jogszerű volt. 

Az ellenőrzést végző személyek  tanúkénti meghallgatását a bíróság mellőzte, figyelemmel arra, hogy a .............................. számú közigazgatási perben ezen személyek meghallgatást nyertek, és ezen per tárgya ugyanazon ingatlan parlagfűvel való fertőzöttsége volt. 

A felperesek keresetében foglaltakra figyelemmel a perben támadott határozatok jogszabálysértő volta nem nyert megállapítást, ezért a bíróság a felperesek keresetét a Pp.339. §  (1) bekezdésére is figyelemmel elutasította.

A felperesek pervesztesek lettek, ezért a bíróság a Pp.78. §  (1), (2) bekezdésére figyelemmel, figyelemmel a Pp. 82. § (1) bekezdésére is, kötelezte az alperes perköltségének megfizetésére.

A tárgyi illetékfeljegyzési jog folytán le nem rótt eljárási illetéket a 6/1986.(VI. 26.)IM. rendelet 13. § (2) bekezdése, valamint az illetékekről szóló többször módosított 1990. évi XCIII. törvény /Itv./42. § (1) bekezdés a) pontja, 43. § (3) bekezdése és 59. § (1) bekezdése alapján köteles a felperes megfizetni.

Az ítélet ellen a Pp.340. § (1) bekezdése alapján fellebbezésnek helye nincs. 

Budapest, 2009. évi február    hó  27.   napján

                                                                                Dr. Szivák József  s. k.
								   bíró