Kfv.I.35.433/2006/7.szám

A Magyar Köztársaság Legfelsőbb Bírósága a dr. Juhász Béla ügyvéd által képviselt felperesnek Vám- és Pénzügyőrség Közép-magyarországi Regionális Parancsnoksága alperes ellen jövedéki ügyben hozott közigazgatási határozat bírósági felülvizsgálata iránt a Fővárosi Bíróságon 8.K.32.077/2005. számon indított, és ugyanezen bíróság 2006. május 26-án kelt 8.K.32.077/2005/6. számú jogerős ítéletével befejezett perében a felperes részéről 7. sorszám alatt benyújtott felülvizsgálati kérelem folytán, az alulírott napon megtartott nyilvános tárgyaláson meghozta a következő

í t é l e t e t :

A Legfelsőbb Bíróság a Fővárosi Bíróság 8.K.32.077/2005/6. számú ítéletét hatályában fenntartja.

Kötelezi a felperest, hogy fizessen meg az államnak - külön felhívásra - 101.200 (egyszázegyezer-kettőszáz) forint felülvizsgálati eljárási illetéket.

Ez ellen az ítélet ellen további felülvizsgálatnak nincs helye.

I n d o k o l á s

A jövedéki hatóság 2004. szeptember 3-án a felperes által  működtetett piacon ellenőrzést végzett. Az ellenőrzés során a hatóság a felperes által lakattal lezárt elárusító-asztalban - amely nem volt bérbe adva - összesen 700 csomag magyar adójegy nélküli, ukrán zárjeggyel ellátott cigarettát talált, amelyet lefoglalt, és jövedéki eljárást kezdeményezett. 

Az eljárás eredményeként az első fokú hatóság - jövedéki adótörvénysértés miatt - kötelezte a felperest 1.687.440 Ft jövedéki bírság megfizetésére. A felperes fellebbezése folytán eljárt alperes - a 3422/2005. sz. határozatában - az első fokú határozatot helyben hagyta.

A felperes keresetében a határozatok hatályon kívül helyezését kérte.

Az első fokú bíróság a felperes keresetét elutasította. Ítéletének indokolásában hivatkozott a Ptk. 187. § /1/, valamint 196. § /1/ bekezdésére, és ennek alapján megállapította, hogy a felperes a lefoglalt jövedéki termékek tekintetében birtokosnak minősült. Ezért a jövedéki adóról és a jövedéki termékek forgalmazásának különös szabályairól szóló 2003. évi CXXVII. törvény (a továbbiakban: Jöt.) 114. § /1/ bekezdés b) pontja, /2/ bekezdés b) és c) pontjai, valamint a 114. § /3/ és /4/ bekezdései alapján jövedéki bírság megfizetésére kellett kötelezni. 

A jogerős ítélet ellen a felperes nyújtott be felülvizsgálati kérelmet, kérte az ítélet hatályon kívül helyezését, keresetének megfelelő ítélet meghozatalát.
Az volt a jogi álláspontja, hogy a birtoklásra nézve egyenes vagy eshetőleges szándéka nem állt fenn, a feltalálást követően pedig a birtoklásról lemondott. Nem tartozik a Jöt. 114. § /1/ és /4/ bekezdései által meghatározott alanyi körbe, a határozatok nem felelnek meg a Jöt. 110. § /5/ bekezdés b./ pontjában foglaltaknak. Hivatkozott a 8/2004. (III.10.) PM sz. rendelet 111. és 117. §-ában, a 2003. évi XCII. törvény 97. § (4) bekezdésében foglalt eljárási szabályok megszegésére is. 

Az alperes érdemi ellenkérelmet nem terjesztett elő, tárgyaláson nem vett részt.

A felülvizsgálati kérelem nem alapos.

A felülvizsgálati eljárásban - a rendkívüli perorvoslati jellegből következően -új tényre, bizonyítékra és jogcímre hivatkozni nem lehet. A jogerős ítélet nem támadható felülvizsgálati kérelemmel olyan kérdésben, ami nem volt tárgya az ezt megelőző eljárásnak (Pp. 270. § (1) bekezdése, 275. § (1) bekezdése, EBH.2002.653., BH.2002.283., BH.1996.372., BH.2002.447). Erre figyelemmel a Legfelsőbb Bíróság érdemben nem vizsgálta meg a felperes eljárási szabálysértésekre alapított felülvizsgálati érvelését.

A Jöt. 4. § a) pontja részletesen, pontos felsorolással meghatározza a törvény személyi hatályát. E szerint: a törvény rendelkezéseit a/ jövedéki terméket és az annak előállítására alkalmas, e törvényben meghatározott terméket előállító, raktározó, tároló, szállító, forgalmazó, külföldről beszerző (beszállító) külföldre értékesítő, illetve egyéb módon birtokló jogi személyre, jogi személyiség nélküli egyéb szervezetre és természetes személyekre (a továbbiakban együtt: személy) kell alkalmazni. 

A Jöt. 114. § /1/-/3/ bekezdései rögzítik a személyekre vonatkozó jövedéki bírság kivetésével járó eseteket, amelyekben a legsúlyosabb szankció az adózás alól elvont termékhez kapcsolódik. A Jöt. 114. § /4/ bekezdése akként rendelkezik, hogy a jövedéki termékkel gazdasági tevékenységet folytató egyéni vállalkozó és más gazdálkodó szervezet - amennyiben a Jöt. 114. § (1) bekezdés a/ és b/ pontjaiban meghatározott tevékenységet folytat - a /3/ bekezdés szerinti bírságalap ötszörösének, kereskedelmi mennyiség esetén tízszeresének megfelelő mértékű jövedéki bírság megfizetésére köteles.  Az ismertetett szabályozásra figyelemmel a felülvizsgálati kérelemben kifejtett jogi érvelés téves mivel a felperes, mint „más gazdálkodó szervezet" és mint a „törvényben meghatározott terméket egyéb módon birtokló személy" a Jöt. hatálya alá tartozik.

Birtokosnak az a személy tekinthető, aki a birtokot megszerzi, aki a dolgot magához veszi, vagy akinek az más módon a hatalmába kerül. A birtok valamely dolog feletti tényleges hatalmat jelenti. A tényleges hatalom arra való tekintet nélkül minősül birtoklásnak, hogy azt a személy a saját nevében és saját részére, vagy más nevében gyakorolja. A birtokos személyét elsősorban a tényleges helyzet határozza meg. A birtokosi minőség megállapításánál nincs jelentősége a személy jó avagy rosszhiszeműségének,  és annak sem, hogy az szándékos, avagy gondatlan magatartás következménye illetve, hogy a birtokos személye megegyezik-e a tulajdonoséval vagy sem (Ptk. 187. § /1/ bekezdése).
A felek által nem vitatott tényállásból következően a tényleges hatalmat az adózatlan lefoglalt jövedéki termékek felett az ellenőrzés időpontjában kizárólag a felperes gyakorolta, birtokosi pozícióban volt.

Az első fokú bíróság helyesen mutatott rá, hogy a Jöt. objektív felelősségi szabályokat tartalmaz, kimentésre nem ad lehetőséget, ezért a felperes által előadottak nem adhatnak alapot a határozatok hatályon kívül helyezésére.

Az első fokú bíróság jogszerűen állapította meg azt is, hogy a Jöt. 110. § /5/ bekezdés b) pontja szerinti szabályozásból következően a 800 db-ot meghaladó mennyiségű cigaretta kereskedelmi mennyiségnek minősül. A törvényben előírt mérték átlépésével az egész feltalált mennyiség kereskedelmi mennyiségnek minősül. A Jöt. nem tartalmaz olyan szabályt mely szerint e mennyiség alatt adójegy nélkül is forgalmazható cigaretta, illetve, hogy azt nem lehet lefoglalni, vagy a bírság alapjául szolgáló mennyiségbe beszámítani. A kereskedelmi mennyiségnek kizárólag a bírság mértékénél van jelentősége, tehát a határozatok e körben is törvényesek.

A kifejtettekre figyelemmel a Legfelsőbb Bíróság a jogerős ítéletet a Pp. 275. § /3/ bekezdése alapján hatályában fenntartotta.

A felülvizsgálati eljárásban a pernyertes alperesnek felszámítható perköltsége nem merült fel. 
 
A tárgyi illetékfeljegyzési jog folytán le nem rótt felülvizsgálati eljárási illetéket a felperes az illetékekről szóló 1990. évi XCIII. törvény 50. § /1/ bekezdése, valamint a költségmentesség alkalmazásáról szóló 6/1986. (VI.26.) IM rendelet 13. § /2/ bekezdése alapján köteles megfizetni.

Budapest, 2007. szeptember 6.

Dr. Lomnici Zoltán sk. a tanács elnöke, Dr. Kárpáti Magdolna sk. előadó bíró, Dr. Hajnal Péter sk. bíró