Gfv.X.30.197/2008/4.szám

A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN!

A Legfelsőbb Bíróság, mint felülvizsgálati bíróság a Bernátné dr.Gönczi Ágnes által képviselt I.r. és II.r. felperesnek a dr.Izsóné dr.Jakab Judit ügyvéd által képviselt alperes ellen közgyűlési határozatok érvénytelenségének megállapítása iránt a Miskolci Városi Bíróság előtt 3.P.22.417/2007. számon indult és a Borsod-Abaúj-Zemplén Megyei Bíróság 2007. december 18-án kelt 1.Pf.23.057/2007/3. számú ítéletével befejezett perben a jogerős ítélet ellen a felperesek által benyújtott felülvizsgálati kérelem folytán - tárgyaláson kívül - meghozta a következő 

í t é l e t e t :

A Legfelsőbb Bíróság, mint felülvizsgálati bíróság a Borsod-Abaúj-Zemplén Megyei Bíróság 1.Pf.23.057/2007/3. számú ítéletét hatályában fenntartja.

Kötelezi a felpereseket egyetemlegesen, hogy fizessenek meg az alperesnek 15.000,- (Tizenötezer) Ft Áfát is magában foglaló felülvizsgálati perköltséget. 

Ez ellen az ítélet ellen további felülvizsgálatnak nincs helye.

I n d o k o l á s :

Az alperesi társasház a 2007. június 16-án megtartott megismételt közgyűlésen 5-15/2007. /VI.14./ számú határozatokban többségi szavazattal döntött a "Panelfelújítási Pályázat"-hoz szükséges önerő előteremtése tárgyában. 

Az alperesi társasház 2007. július 25-én tartott rendkívüli közgyűlésen többségi határozattal 8/2007-17/2007. /07.25./ számú határozatokban a már befogadott és elnyert "Panelfelújítási Pályázat"-hoz szükséges önerő előteremtése céljából döntött a rendkívüli közös költség megfizetéséről, annak módjáról és egyéb kérdésekről.

Felperesek 2007. június 22-én előterjesztett keresetükben a 2007. június 12-én hozott 5/2007-15/2007. számú határozatok érvénytelenségének megállapítását kérték. Hivatkoztak arra, hogy az alperesi társasház alapító okiratának 5/a. pontja értelmében a döntéshez valamennyi tulajdonostárs hozzájárulása lenne szükséges. A határozatok a rendes gazdálkodás körét meghaladó kiadásokról rendelkeznek, melyhez a társasházakról szóló 2003. évi CXXXIII.tv. (Tht.) 29.§-ának /1/ bekezdése szerint a tulajdonostársak 4/5-ének a döntése szükséges, továbbá figyelemmel a Tht.37.§ /3/ bekezdésében írtakra a megismételt közgyűlés nem határozhatott volna a fenti kérdésben.

2007. augusztus 24-én aláírás nélküli beadvány érkezett az elsőfokú bírósághoz, mely francia bekezdésenként nem mondatokba szedve tartalmazta miért érvénytelenek a 2007. július 25-i közgyűlésen hozott 7/2007-14/2007. számú közgyűlési határozatok.

Az alperes a kereset elutasítását kérte. Többek között arra hivatkozott, hogy a tulajdonostársak a perbeli közgyűléseket megelőzően írásban nyilatkoztak a társasháznak a panelprogram keretében történő felújításának elfogadásáról.

A Miskolci Városi Bíróság 2007. október elsején kelt ítéletében megállapította, hogy az alperes által 2007. június 14. napján megtartott közgyűlésen hozott 5/2007-15/2007. számú, valamint a 2007. július 25. napján megtartott közgyűlésen hozott 7/2007-14/2007. számú határozatok érvénytelenek, rendelkezett az elsőfokú perköltség viseléséről. Ítéletében hivatkozott a Tht.29.§ /1/ bekezdésében, illetve az 56.§ 3.) pontjáBAN, illetve az alperes alapító okirata 5.a. pontjában foglaltakra. Az elsőfokú bíróság kifejtette a panel program keretében megvalósuló beruházás 220.000.000,-Ft értékű beruházást jelent, mely magában foglalja többek között a hőszigetelést, a külső nyílászárók, a lépcsőházi portálok cseréjét, fokozottan hőszigetelt üvegekkel történő ellátását, a teljes szellőztető rendszer átvizsgálását, gépészeti munka megvalósítását, radiátorok lecserélését, termosztatikus szelepek beépítését, radiátoronként mérőeszközök felszerelését. Ez az állagvédelmet meghaladó, a fenntartás körébe nem tartoz1ó munkálatokat ölel fel. Ezért a támadott közgyűlési határozatok sértik a Tht.29.§-ának /1/ bekezdésében, illetve az alapító okirat 5.a. pontjában írtakat. Az elsőfokú bíróság hangsúlyozta, álláspontja szerint a tulajdonostársak által írásbeli nyilatkozattal elfogadott panelprogram végrehajtásához szükséges egyes határozatok meghozatalához ugyanolyan szavazati arány szükséges, mint a megvalósítandó felújításról történő döntéshez.

Az I.r. felperes az elsőfokú bíróság ítéletének kijavítását kérte. Arra hivatkozott, hogy nem a 7/2007-14/2007. /07.25./ számú határozatok, hanem a 7/2007-17/2007. /07.25./ számú határozatok érvénytelenségének a megállapítását kérte.

Az alperes fellebbezése folytán eljárt Borsod-Abaúj-Zemplén Megyei Bíróság 2007. december 18-án kelt ítéletével az elsőfokú bíróság ítéletét megváltoztatta és a felperesek keresetét elutasította, rendelkezett a perköltség megfizetéséről. Ítélete indokolásában kifejtette, a 2007. július 25-én meghozott támadott közgyűlési határozatokat a felperesek a Tht.42.§ /1/ bekezdésében meghatározott 60 napos elévülési határidőn túl, 2007. október elsején támadták meg. A felperesek nem adtak elő olyan okot, mely az elévülés nyugvását eredményezné, a hivatkozott bírósági ítélkezési szünet ilyennek nem tekinthető. Ezért a másodfokú bíróság a 2007. július 25-i közgyűlésen hozott határozatokkal kapcsolatos keresetet - elévülésre hivatkozva - elutasította.

A 2007. június 14-i keresettel támadott közgyűlési határozatok kapcsán a másodfokú bíróság rámutatott arra, hogy a panelprogramban való részvétel a teljes és a korszerűsítő felújítás fogalmi ismérveit hordozó beruházásnak minősül. Megítélése szerint nem a beruházás költségvonzatának, hanem az elérni kívánt célnak van ügydöntő szerepe. A beruházás nagyobbik része a korszerűsítő felújítás fogalmi körébe tartozik, a központi fűtés és melegvíz szolgáltató berendezések általi energia felhasználás racionalizálásával függ össze, mely jelentős fűtésdíj megtakarítást eredményez. A nyílászárók és a lépcsőház portálok cseréje és az egyéb munkálatok egyértelműen az ingatlan egészére vonatkozó javítási munkálatnak minősülnek. Ezért az elhatározott munkálatokhoz elég volt, hogy a közgyűlés egyszerű szótöbbséggel döntsön. Álláspontja szerint a 2007. március 2-án kelt nyilatkozattal a Csjt.30.§ /2/ bekezdése alapján mindkét felperesre kiterjedő kötelezettségvállalás történt a panelprogramban való részvételre, melyben az is szerepelt, hogy 543.780,-Ft felújítási költség megfizetését a felperesi házaspár közös költségként vállalja egy összegben és hozzájárul ahhoz, hogy a felújítási munkák megvalósítására a társasház 220.223.684,-Ft-ot fordítson és az önerő biztosítására hitelt vegyen fel. A II.r. felperes által aláírt nyilatkozat ténylegesen elfogadó nyilatkozat, melyben a II.r. felperes - házastársára az I.r. felperesre is kiterjedő hatállyal - az alperes ajánlatát elfogadta, melyről saját előadása szerint is az I.r. felperes tudomással bírt. Ezért a peres felek között a Ptk.213.§ /1/ bekezdése alapján kötelem jött létre, melyet a felperesek teljesíteni kötelesek. Ilyen tényállás mellett a társasházi határozat bíróság előtti megtámadása a Ptk.5.§ /1/ bekezdése szerinti joggal való visszaélésnek minősül, melynek célja, hogy a vállalt kötelemtől szabaduljanak. 

Felperesek felülvizsgálati kérelmükben a jogerős ítélet hatályon kívül helyezését, az elsőfokú bíróság ítéletének helybenhagyását kérték azzal a pontosítással, hogy a 2007. július 25-én hozott 7/2007-17/2007. számú közgyűlési határozatok érvénytelenségének megállapítását kérik, valamint az 1/2006. számú határozat érvénytelenségének megállapítását is.

Felperesi álláspont szerint a felperesek 2007. augusztus 24-én érkeztetett beadványukban kérték a 2007. július 25-i közgyűlési határozatok érvénytelenségének megállapítását. Az I.r. felperes ezen - aláírással el nem látott - beadványt személyesen nyújtotta  be a bíróságon, ahol az ügykezelők sem figyelmeztették a beadvány hiányosságaira. Az I.r. felperes idős, rosszul látó ember, aki nem volt tisztában azon nyilatkozata jogkövetkezményével, mely szerint a 2007. július 25-i közgyűlési határozatokkal kapcsolatos keresetét csak 2007. október elsején terjesztette elő. A másodfokú bíróság tévedett, amikor azt rögzítette, hogy a kor műszaki színvonalának megfelelő, az egyes lakókra nézve ténylegesen életminőség javítást eredményező felújítás nem minősül a 4/5-ös szavazat többséget igénylő állagvédelmet meghaladó beruházásnak. Törvénysértően állapította meg a másodfokú bíróság, hogy a felperes joggal való visszaélést követett el, amikor a panelprogramban nem kívánt részt venni. Hangsúlyozták, az alperesnél nem született soha közgyűlési határozat a panelprogramban történő részvétel tárgyában. A felülvizsgálati kérelemben írtak szerint, bár a másodfokú bíróság álláspontja értelmében az I.r. felperes helyett a II.r. felperes, az I.r. felperes házastársa írta alá a panelprogramban történő részvételről szóló nyilatkozatot, ez a nyilatkozat nem hatályos az I.r. felperes vonatkozásában. Az I.r. felperes vonatkozásában nem helyettesíti a pályázatban előírt közgyűlési határozatot. Az elsőfokú eljárásban a felperesek tanúbizonyítást ajánlottak fel, hogy az I.r. felperes helyett felesége írta alá a nyilatkozatot, illetve, hogy a közös képviselő milyen fenyegetéssel vette rá a II.r. felperest a nyilatkozat aláírására. A joggal való visszaélést cáfolja, hogy az I.r. felperes 2007. április 26-ára /a megismételt közgyűlés időpontja 2007. május 2./ rendkívüli közgyűlés összehívását kezdeményezte, ahol a közös képviselő nem volt hajlandó a panelprogram állásáról tájékoztatást adni. A keresettel támadott közgyűlési határozatok pedig a tulajdonosokat rendkívüli közös költség megfizetésére kötelezte anélkül, hogy a részletekről a tulajdonostársakat tájékoztatták volna. A beruházás értéke 220.000.000,-Ft, amelyből az egy lakásra jutó rész kb. 1.500.000,-Ft, ami a rendes gazdálkodás körét meghaladó beruházást jelent. Az alperes jelenleg is hatályban levő alapszabályának értelmében ehhez valamennyi tulajdonostárs hozzájárulása szükséges. Törvénysértő az is, hogy a külön tulajdonban levő ablakok, radiátorok cseréjét a közgyűlési határozatok szerint a közös költségből fedeznék.

Alperes a jogerős ítélet hatályában történő fenntartását kérte.

A Legfelsőbb Bíróság a jogerős ítéletet a felülvizsgálati kérelem keretei között vizsgálta, és megállapította, hogy az nem jogszabálysértő. 

A Legfelsőbb Bíróság rögzíti, hogy a felülvizsgálati eljárásban, mint rendkívüli jogorvoslati eljárásban a Pp.270.§ /2/ bekezdése értelmében csak olyan kérdések tárgyában lehet a jogerős ítéletet felülvizsgálni, mely a megelőző eljárások tárgyát képezték. Jelen pernek nem volt tárgya az 1/2006. közgyűlési határozat érvénytelensége, hiszen a 2007. augusztus 24-i ezzel kapcsolatos beadvány ilyennek nem tekinthető. A felperesek a 2007. október elsejei tárgyaláson maguk nyilatkoztak úgy, hogy ezen közgyűlési határozattal kapcsolatban kereseti kérelmük nincs. Így ezt a nem létező kereseti kérelmet sem az első, sem a másodfokú bíróság nem bírálta el, ezért az ezzel kapcsolatos felülvizsgálati kérelmet a Legfelsőbb Bíróság érdemben nem vizsgálta, nem vizsgálhatta. A Pp.275.§ /1/ bekezdése értelmében a felülvizsgálati eljárásban bizonyítás felvételének nincs helye, így a felülvizsgálati kérelemhez csatolt mellékleteket a Legfelsőbb Bíróság ugyancsak nem vehette figyelembe. A Legfelsőbb Bíróság ugyancsak nem vizsgálta, vizsgálhatta a fenti okból a felülvizsgálati kérelem azon részét, mely arra vonatkozott, hogy a külön tulajdonban levő ablakok, radiátorok cseréjét is a közös költségből fedezték és ezért jogszabálysértőek a támadott határozatok.

A Legfelsőbb Bíróság megítélése szerint a másodfokú bíróság helyesen, a bizonyítékok okszerű mérlegelésével jutott arra a következtetésre, hogy a felperesek a 2007. július 25. napján megtartott közgyűlésen hozott, keresettel támadott határozatokat késve, a Tht.42.§ /1/ bekezdésében meghatározott elévülési jellegű határidőn túl támadták meg. A 2007. augusztus 24-én benyújtott, aláírás nélküli beadvány sem alakilag, sem tartalmilag a (Pp.121.§-ának /1/ bekezdése) a keresettel szemben támasztott jogszabályi előírásoknak nem felelt meg. Ezen hiányosságok egy részével, pl. az aláírás hiányával az I.r. felperesnek is tisztában kellett lennie. Az irodai ügyintézőt tájékoztatási, felhívási kötelezettség nem terhelte, ilyen jogkört a jogszabály nem biztosít számára. Az I.r. felperes személyesen nyilatkozott a másodfokú tárgyaláson arról, hogy a 2007. július 25-én hozott közgyűlési határozatokkal kapcsolatos keresetét 2007. október 1-jén terjesztette elő, holott a 2007. október 1-jei írásbeli nyilatkozatából (11/F/1.) megállapíthatóan az Alkotmánybíróság vonatkozó 3/2006 /II.8./ AB. határozatában foglaltakról tudomással bírt. Olyan tényt, körülményt a felperesek nem adtak elő, amely az elévülés nyugvását eredményezte volna, amelyre a másodfokú bíróság ítéletében ugyancsak helytállóan rámutatott. 

A 2007. június 14-én megtartott közgyűlési határozatokkal kapcsolatban a Legfelsőbb Bíróság ugyancsak osztotta a másodfokú bíróság álláspontját. Helytállóan foglalt állást a másodfokú bíróság abban a kérdésben, hogy a vitatott beruházás nem a rendes gazdálkodás körét meghaladó körbe tartozik. Nem vitásan a beruházás rendkívül nagy volumenű 220.000.000,-Ft nagyságrendű, az egy lakásra eső költség is jelentős, kb. 1.500.000,-Ft, de a Tht. nem a beruházás összegének nagyságától teszi függővé, hogy a kiadás a rendes gazdálkodás körét meghaladja-e, vagy sem. A Tht.56.§ 3.) pontja értelmében "a rendes gazdálkodás körét meghaladó kiadások: az állagvédelmet meghaladó, a fenntartás (az üzemeltetés, a karbantartás és a felújítás) körébe nem tartozó olyan munkálatokkal összefüggő kiadások, melyek jellemzően az épület bővítésével, vagy új épület létesítésével járnak." A perbeli beruházás nem ilyen természetű, hanem felújítási jellegű, mely körbe tartozik a Tht.56.§ 2.3.1., 2.3.2., 2.3.3. pont szerint a teljes felújítás, a részleges felújítás és a korszerűsítés. Mivel a panelprogramban való részvétel a rendes gazdálkodás körét meghaladó kiadásnak nem minősül, a támadott közgyűlési határozatok meghozatalánál a Tht.29.§ /1/ bekezdése nem volt alkalmazandó. 

Az alperes alapító okiratának 5/a.) pontja szerint a közös tulajdonban álló épületrész  felújításával kapcsolatos döntés meghozatalához valamennyi tulajdonostárs hozzájárulása szükséges. A támadott közgyűlési határozatok az alapító okirat hivatkozott rendelkezésébe azért nem ütköznek, mivel a Tht.63.§ /2/ bekezdése értelmében a törvény hatályba lépésekor (2004. január 1.) bejegyzett társasház alapító okiratának a Tht. kötelező erejű rendelkezésével ellentétes rendelkezése hatályát veszti és helyébe a Tht. rendelkezése lép. Eszerint pedig a perbeli határozatok meghozatalához elégséges az egyszerű szótöbbség. 

Az I.r. felperes által állítottan a II.r. felperes által az I.r. felperes nevében 2007. március 2-án aláírt nyilatkozat maga tartalmazza, hogy az egy írásbeli határozat meghozatalához szükséges nyilatkozat volt. Jelen peres eljárásnak nem volt tárgya - erre vonatkozó kereseti kérelem hiányában - hogy ezen írásbeli határozat során betartották-e a törvényes előírásokat a szükséges szavazatarány meg volt-e, mi módon szerezték be a nyilatkozatokat. Így a Legfelsőbb Bíróság megítélése szerint jelen ügyben nincs perdöntő jelentősége, hogy a fenti nyilatkozat milyen körülmények között, ki által lett aláírva. A Legfelsőbb Bíróság ezért a másodfokú bíróság ítéletének a Ptk.5.§ /1/ bekezdésére történt utalását, a nyilatkozattal kapcsolatos okfejtéseit mellőzte. 

A fent kifejtettekre tekintettel a Legfelsőbb Bíróság a jogerős ítéletet a Pp.275.§ /3/ bekezdése alapján hatályában fenntartotta.

A felperesek felülvizsgálati kérelme nem vezetett eredményre, ezért a Pp.270.§ /1/ bekezdése folytán megfelelően irányadó Pp.78.§ /1/ bekezdése alapján a Legfelsőbb Bíróság egyetemlegesen kötelezte a felpereseket az alperes felülvizsgálati perköltségének megfizetésére.

Budapest, 2008. június hó 24. napján.

Dr.Bodor Mária sk. a tanács elnöke, Dr.Vezekényi Ursula sk. előadó bíró, Dr.Pethőné dr.Kovács Ágnes sk. bíró.

                                    A kiadmány hiteléül:

                                    (………………………………………………………)
                                                                         bírósági tisztviselő