8.Mf.22.625/2008/3.

A Bíróság, mint másodfokú bíróság a felperes neve (felperes címe) felperesnek - a dr. Pintér Pál ügyvéd (2440 Százhalombatta, Tóth László u. 3. fsz. 1.) által képviselt alperes neve (...) alperes ellen rendkívüli felmondás jogellenességének megállapítása és egyéb iránt indított perében meghozta a következő

Í t é l e t e t:

A megyei bíróság az elsőfokú bíróság ítéletét helybenhagyja azzal, hogy felperes munkaviszonya az alperesnél 2008. október 10-én szűnik meg.

Köteles az alperes külön felhívásra 70.100,- (hetvenezer-száz) forint fellebbezési eljárási illetéket az államnak megfizetni.

Az ítélet ellen fellebbezésnek nincs helye.

I n d o k o l á s:

Az elsőfokú bíróság ítéletében megállapította, hogy az alperes 2006. augusztus 14-én kelt rendkívüli felmondásával jogellenesen szüntette meg felperes munkaviszonyát, ezért az az ítélet jogerőre emelkedésének napján szűnik meg. Kötelezte az alperes, hogy fizessen meg a felperesnek 1,401.839,- forintot. Ezt meghaladóan felperes keresetét elutasította. Kötelezte az alperest, hogy az állam javára 70.100,- forint illetéket fizessen meg.

Az indokolás szerint az alperes által megjelölt az a felmondási indok - miszerint felperes megszegte a munkaszerződés 9.1 pontjában foglalt kötelezettségét, azzal, hogy nem értesítette alkalmi munkavégzéséről a munkáltatót - valós, mivel felperes előzetes bejelentés nélkül végzett munkát három alakalommal a ...ként az alperesnél fennálló munkaviszonya alatt. Az elsőfokú bíróság álláspontja szerint azonban a felmondás indoka nem felelt meg az okszerűség követelményének. Felperes és az alperes egy kvázi versenytilalmi megállapodást kötött a 9.1 pontban foglaltak szerint. A megállapodás lényege az volt, hogy amennyiben a munkavállaló által létesíteni kívánt új munkaviszony, vagy munkavégzésre irányuló egyéb jogviszony fennállása a munkáltató jogos gazdasági érdekeit veszélyezteti, úgy a munkáltató megtilthatja annak létesítését, vagy kötelezheti a munkavállalót annak felszámolására. Az elsőfokú bíróság álláspontja szerint az alperes jogos gazdasági érdekeinek sérelme csak akkor valósulhat meg, ha az érintett munkáltatók tevékenységi köre azonos, vagy hasonló. Az elektronikával és kerámia termékek gyártásával foglalkozó alperes számára nem jelenthetett konkurenciát a ..., mert tevékenységük teljes mértékben eltér. Így nem látta bizonyítottnak az alperes jogos gazdasági érdekeinek veszélyeztetését. Azt az alperesi hivatkozást sem fogadta el, hogy a felperes veszélyes munkakörben dolgozott, ahol a munka végzése teljes odafigyelést igényel, ezért van szükség a megfelelő mértékű pihenésre és a felperes a más munkáltatónál végzett munkája így a jogos gazdasági érdekét az alperesnek nem veszélyeztette. 

Az ítélet ellen az alperes nyújtott be fellebbezést, kérte annak megváltoztatását és felperes keresetének elutasítását, valamint felperes perköltségben való marasztalását. Álláspontja szerint a bíróság téves jogi következtetésre jutott, amikor a felmondásban megjelölt indok okszerűtlenségét állapította meg. Vitatta, hogy kvázi versenytilalmi megállapodásról lenne szó annál is inkább, mert a munkaszerződés 10-es pontjában kifejezetten versenytilalmi megállapodás szerepel. Hivatkozott arra, hogy a bíróság által is valósnak elfogadott felmondási indok a bejelentési kötelezettség megszegése volt. Ennek elmulasztásával a felperes a cég gazdasági érdekeit veszélyeztette, mert az alperesnél fennállt munkaviszonya alatt szabadidejében máshol vállalt munkát. Hivatkozott az alperesnél alkalmazott folyamatos munkarendre, aminek következtében három nap munkavégzés után a dolgozók, így felperes is három nap pihenőnapot kapott. Ez utóbbit pedig ennek a célnak megfelelően kell a dolgozóknak kihasználni, hogy balesetmentesen végezhessék munkájukat.

A felperes a fellebbezésre észrevételt nem tett.

A fellebbezés nem alapos.

Az elsőfokú bíróság helyesen állapította meg a tényállást és helyes az arra alapított érdemi döntése is. 

Az elsőfokú bíróság jogerősen állapította meg a rendkívüli felmondás indokának valós voltát. A fellebbezés kizárólag az okszerűség hiányával kapcsolatos ítéleti rendelkezést támadta, ezért a megyei bíróság a fellebbezés keretében csupán ezt vizsgálhatta. 

Az elsőfokú bíróság helyesen állapította meg, hogy az alperesi intézkedés nem felel meg az okszerűség követelményének. A felperes ...munkát 2006. április 4-én, május 30-án és június 29-én végezte, ezek a tevékenységek egyedi jellegük és szétszórtságuk miatt nem eredményezhetik a biztonságos munkavégzésnek az alperes által hivatkozott veszélyeztetését. 

A megyei bíróság a fentiekre tekintettel az elsőfokú bíróság ítéletét a Pp. 253. § (2) bekezdése alapján helybenhagyta. Az eredménytelenül fellebbező alperest kötelezte a 6/1986. (VI. 26.) IM rendelet 3. § (3) bekezdése alapján fellebbezési eljárási illeték megfizetésére.

2008. október 10.

                                             dr. Kertné  dr. Fehér Klára sk.
                                               megyei bírósági tanácselnök
                                                          a tanács elnöke

       Mogony Józsefné dr. sk.	    dr. Somné dr. Billege Margit sk.	
  megyei bírósági bíró, előadó	                 megyei bírósági bíró, szavazó