Gfv.X.30.196/2008/5/I.szám

A Legfelsőbb Bíróság, mint felülvizsgálati bíróság a ... pártfogó ügyvéd ... által képviselt ... felperesnek a dr.Pásztor Tünde ügyvéd ... által képviselt ... alperes ellen közgyűlési határozat érvénytelenségének megállapítása iránt a Miskolci Városi Bíróság előtt 26.P.22.266/2007. számon indult és a Borsod-Abaúj-Zemplén Megyei Bíróság 2008. január 15-én kelt 1.Pf.23.115/2007/3. számú ítéletével befejezett perben a jogerős ítélet ellen a felperes által benyújtott felülvizsgálati kérelem folytán - tárgyaláson kívül -  meghozta a következő 

í t é l e t e t:

A Legfelsőbb Bíróság, mint felülvizsgálati bíróság a Borsod-Abaúj-Zemplén Megyei Bíróság 1.Pf.23.115/2007/3. számú ítéletének felülvizsgálati kérelemmel nem támadott rendelkezéseit nem érinti, felülvizsgálni kért részében hatályában fenntartja.

A pártfogó ügyvéddel eljáró pervesztes felperes pártfogó ügyvédi díját az állam viseli.

Meghagyja az elsőfokú bíróságnak, hogy a jogerős határozatról további adatok közlése mellett a jogi segítségnyújtó szolgálatot értesítse.

Ez ellen az ítélet ellen további felülvizsgálatnak nincs helye.

I n d o k o l á s :

A Miskolci Városi Bíróság 2007. január 9-én kelt 26.P.23.009/2006/6. számú jogerős ítéletében megállapította, hogy a 4/2006. (05.15.) számú közgyűlési határozat érvénytelen. A határozat érvénytelenségét egyrészt azért állapította meg a bíróság, mert a napirendi pontok között nem került feltüntetésre a közös képviselő választást tartalmazó, illetve a közös költség emelést érintő napirendi pont. A határozat továbbá a kisebbség jogos érdekét is sértette,  mivel úgy került a közös költség felemelésre, hogy annak indoka nem volt kidolgozva.

Az alperes 2007. április 26-án újabb közgyűlést tartott, ahol több határozat meghozataláról döntött. A felülvizsgálati eljárás tárgyát képező 2. számú határozat szerint a közgyűlés egyhangúlag elfogadta (a felperes nem volt jelen a közgyűlésen) a 2007. évi költségvetési tervezetet. A közös költség összege 2007. január 1-jétől 100,-Ft/m²-re került felemelésre. A 3. számú határozat szerint a közös költség összege visszamenőlegesen 2006. június 1-jétől 100,-Ft/m²/hó. A közgyűlési meghívó 3. számú pontja napirendi pontként tartalmazta: „a 2007. évi költségvetés előterjesztése, szavazás, és a közös költség meghatározása 2006. június 1-jétől."

A felperes törvényes határidőn belül benyújtott keresetében a 2007. április 26-i közgyűlés 2-3-4. sz. visszamenőlegesen hozott határozatait, illetve az 5-6-7-8-9. számú közgyűlési határozatok érvénytelenségének a megállapítását kérte.

Az alperes a kereset elutasítását indítványozta.

A Miskolci Városi Bíróság 2007. október 4-én kelt ítéletében megállapította, hogy az alperesi társasház által 2007. április 26. napján megtartott közgyűlésen hozott 5-6-7-8-9. számú határozatok érvénytelenek. (Az ítélet rendelkező részében tévesen április 17. került feltüntetésre.) Ezt meghaladóan a felperes keresetét elutasította. Az elsőfokú bíróság az 5.,6.,7.,8., 9. számú határozatok érvénytelenségét azért állapította meg, mert a közgyűlési meghívó napirendjében az érintet kérdések nem szerepeltek. A 2-3-4. számú határozatok kapcsán az elsőfokú bíróság kifejtette, nincs olyan rendelkezés a társasházi törvényben, az SZMSZ-ben, az alapító okiratban, mely tiltaná, hogy a társasház visszamenőleges hatállyal döntsön kérdésekben. A bíróság úgy ítélte meg, hogy a 2-3. sz. határozatok a kisebbség lényeges érdekét nem sérti, ugyanis a közös költség meghatározása során nem az egyes tulajdonostársak jövedelmi viszonyaiból kell kiindulni, hanem abból, hogy a társasház üzemeltetése milyen nagyságú közös költségek megállapítását teszik szükségessé. 

A mindkét fél fellebbezése folytán eljárt Borsod-Abaúj-Zemplén Megyei Bíróság 2008. január 15-én kelt ítéletében az elsőfokú bíróság ítéletét helybenhagyta. Az elsőfokú bíróság által megállapított tényállást azzal egészítette ki, hogy bár sem a meghívó, sem a közgyűlési határozatok nem utalnak a Miskolci Városi Bíróság 26.P.23.009/2006/6. számú ítéletében foglaltakra, ugyanakkor a közgyűlési határozatok meghozatalának egy részét épp ezen ítélet tette szükségessé. A másodfokú bíróság osztotta az elsőfokú bíróság azon jogi álláspontját, hogy a 2-4. számú határozat a társasházakról szóló 2003. évi CXXXIII.tv. (Tht) 42.§ /1/ bekezdése alapján nem érvénytelen. 

Felperes pártfogó ügyvédje útján benyújtott felülvizsgálati kérelmében a 2. és 3. számú közgyűlési határozatok tekintetében a jogerős ítélet hatályon kívül helyezését, az elsőfokú bíróság ítéletének megváltoztatását és a 2. és 3. számú határozatok érvénytelenségének a megállapítását kérte. A felülvizsgálati kérelemben előadottak szerint ezen közgyűlési határozatok azért érvénytelenek, mert az éves költségvetési beszámoló elfogadása mellett a közös képviselő díjazásáról érvényes határozat nem születhetett, mert ez a meghívóban napi rendi pontként nem szerepelt. Felperes hivatkozott a Tht.28.§ b.) pontjában, illetve a 34.§ /2/ bekezdésében írtakra. Kifejtette, a napirenden nem szerepelt a közös képviselő díjazásának 175.000,-Ft-ról 300.000,-Ft-ra történő felemelése, ugyanakkor az költségvetési tételként beállításra került. Felperesi álláspont szerint a költségvetés elfogadása keretében nem lehetett jogszerűen a közös képviselői díj többszörösére történő visszamenőleges hatályú felemeléséről dönteni. A bíróság nem vette figyelembe, hogy az alperes megsérti a számviteli rend előírásait, mely a jogbiztonságot veszélyezteti. 

Az alperes a felülvizsgálati kérelemben foglaltakra nem tett észrevételt. 

A Legfelsőbb Bíróság a jogerős ítéletet a felülvizsgálati kérelemmel érintett rendelkezések tekintetében a felülvizsgálati kérelem keretei között vizsgálta és megállapította, hogy ekörben a jogerős ítélet nem jogszabálysértő. 

A Tht.42.§-ának /1/ bekezdése értelmében: „ha a közgyűlés határozata jogszabály, vagy az alapító okirat, illetőleg a Szervezeti Működési Szabályzat rendelkezéseit sérti, vagy a kisebbség jogos érdekeinek lényeges sérelmével jár, bármely tulajdonos keresettel kérheti a bíróságtól a határozat érvénytelenségének megállapítását, a határozat meghozatalától számított 60 napon belül." A Tht. 28.§ b.) pontja többek között a közgyűlés hatáskörébe utalja a közös képviselő díjazásának meghatározását. Tényként állapítható meg, hogy e tárgyban külön határozat meghozatalára a perbeli esetben nem került sor. A 2007. évi költségvetési terv iratból látható, hogy a „társasház kezelés" díja 300.000,-Ft-ban került meghatározásra. A 2006. 06.01-12.31-i időszakra vonatkozó beszámoló szerint is a társasház kezelés díja 175.000,-Ft. Az iratok alapos áttanulmányozása után megállapítható, hogy a személyesen eljáró felperes 2007. június 12-i keresetében szerepelt: „ a társasházi törvény 34.§ /2/ bekezdése szerint a fel nem vett tárgyról nem hozható határozat. A közös képviselőnek megválasztásáról és díjazásáról a Társasházi törvény 28.§ b.) pontja szerint a közgyűlés dönt. A díjazással kapcsolatos határozat nincs". 2007. június 18-án kelt végzésével a Miskolci Városi Bíróság felhívta a felperest, nyilatkozzon a 2007. április 26. napján megtartott közgyűlés 2,3, és 4. számú határozata érvénytelenségének megállapítását milyen okból kéri. 2007. július 9-én érkezett beadványában a felperes a fenti felhívásra akként nyilatkozott, hogy a határozatok érvénytelenségének megállapítását arra tekintettel kéri, miszerint a határozatok visszamenőleges hatályúak, és az alperes nem veszi figyelembe a Miskolci Városi Bíróság 26.P.23.009/2006. számú jogerős ítéletében foglaltakat. A 2007. október 4-i személyes meghallgatása során a felperes nem sérelmezte a 2, illetve 3. számú határozatokat arra tekintettel, hogy a közös képviselő felemelt díjazásáról - mely a közös költség felemelt összegében megjelent - nem született önálló közgyűlési határozat.

Ilyen tényállás mellett nem sértett jogszabályt az elsőfokú bíróság, amikor a felperesnek ugyan a keresetben szereplő, de később fenn nem tartott érvelését nem vizsgálta, vagyis nem vizsgálta a közös képviselő díjazása megemelésének a jogszerűségét. A felperes fellebbezésében többek között kifogásolta az addig 9.000,-Ft/hó közös képviselő díj 25.000,-Ft/hó díjra felemelését. Előadta azt is, hogy a közös költség 100%-os emelésének célja kizárólag a közös képviselő díjazásának megemelése. Ezek az előadások azonban az eljárás tárgyát a másodfokú eljárásban már nem képezhették, hiszen a hiánypótlási felhívásra tett felperesi nyilatkozattal rögzült milyen körben vizsgálható felül többek között a 2. és 3. számú határozatok érvényessége. Erre tekintettel a felülvizsgálati kérelemben megjelölt okokból a Legfelsőbb Bíróság nem találta jogszabálysértőnek a másodfokú bíróságnak a 2. és 3. számú közgyűlési határozatokkal kapcsolatos álláspontját, mivel a Tht.42.§-a és az eljárási szabályok nem tették lehetővé a másodfokú bíróság számára, hogy a közös képviselő felemelt díjazása vonatkozásában vizsgálja a 2. és 3. számú határozatok érvényességét. 

A felülvizsgálati kérelemben hivatkozott számviteli szabályok megsértésére az egész peres eljárás során a felperes nem hivatkozott, így annak felülvizsgálati eljárásban történő vizsgálatát a Pp. rendelkezései ugyancsak kizárják.

A Legfelsőbb Bíróság a pártfogó ügyvéd díjáról a Pp.87.§ /2/ bekezdése szerint határozott.

Mindezekre tekintettel a Legfelsőbb Bíróság a jogerős ítéletet a felülvizsgálati kérelemmel támadott körben a Pp.275.§ /3/ bekezdése alapján hatályában fenntartotta.

A Legfelsőbb Bíróság rögzíti, hogy 5/I. sorszám alatt felhívta az ügyben eljárt elsőfokú bíróságot, az ítélet rendelkező részében szereplő elírás (a közgyűlési határozat meghozatalának napja tévesen került feltüntetésre) végzéssel történő kijavítására.

Budapest, 2008. szeptember hó 10. napján.