Gfv.X.30.254/2010/4.szám

A Legfelsőbb Bíróság a dr.Buzády és Udvari Ügyvédi Iroda ... dr.Buzády Csongor) által képviselt B.T.  .... felperesnek a dr.Gremsperger Gábor ügyvéd ... által képviselt E. T. Bt. ... alperes ellen taggyűlési határozat hatályon kívül helyezése iránt a Fővárosi Bíróság előtt 11.G.40.335/2007. számon indult és a Fővárosi Ítélőtábla 10.Gf.40.700/2009/6. számú ítéletével jogerősen befejezett perében a jogerős ítélettel szemben a felperes által benyújtott felülvizsgálati kérelem folytán - tárgyaláson kívül - meghozta az alábbi

í t é l e t e t:

A Legfelsőbb Bíróság mint felülvizsgálati bíróság a Fővárosi Ítélőtábla 10.Gf.40.700/2009/6. számú ítéletének felülvizsgálati kérelemmel nem támadott - az alperes 1/2007. (II.19.) és 3/2007. (II.19.) számú taggyűlési határozatait hatályon kívül helyező - részét nem érinti.

Felülvizsgálati kérelemmel támadott rendelkezéseit a perköltség viselésére is kiterjedően hatályon kívül helyezi, és a Fővárosi Bíróság mint elsőfokú bíróság 11.G.40.335/2007/21. számú ítéletét - abban a részében, amellyel az alperes 2006. december 15-én tartott taggyűlésén hozott valamennyi, valamint a 2007. február 19-én tartott taggyűlésén hozott 2/2007. (II.19.) és 4/2007. (II.19.) számú határozatait is hatályon kívül helyezte - helybenhagyja.

Kötelezi a Legfelsőbb Bíróság az alperest, hogy fizessen meg a felperesnek 15 napon belül 40.000 (Negyvenezer) Ft ÁFÁ-t is magában foglaló másodfokú és 112.000 (Száztizenkettőezer) Ft felülvizsgálati perköltséget, amelyből 40.000 (Negyvenezer) Ft ÁFÁ-t is tartalmazó ügyvédi munkadíj.

Az ítélet ellen további felülvizsgálatnak nincs helye.

I n d o k o l á s:

Az E.-T. F. Betéti Társaság beltagja a T.-T. I. Kft. A társaságnak két kültagja van, kisebbségi részesedéssel rendelkező felperes, illetőleg H. K. Az alperes 2006. december 15-én taggyűlést tartott, ahol személyesen megjelent a felperesi kültag, a másik kültag H. K. képviseletében B. K., és jelen volt E. N., mint az alperes üzletvezetője. A taggyűlésen jogi képviselők illetőleg a könyvvizsgáló cég képviselője is részt vett. 

A taggyűlés megnyitásakor a felperes jogi képviselője jelezte, hogy B. K. meghatalmazása nem szabályos, mivel az csak másolati példányban áll rendelkezésre. A taggyűlést ennek ellenére megtartották és ott öt határozat született. Az 1-4. számú határozatok meghozatalánál a beltag és a felperes a szavazástól tartózkodott, pozitív tartalmú döntés a másik kültag szavazatával született. Az 5. számú határozattal elvetették azt az indítványt, hogy a társaság legutóbbi kétévi beszámolóját egy másik könyvvizsgáló vizsgálja felül.

A 2006. december 15-i taggyűlésre vonatkozó, H. K. által aláírt, B. K. adott meghatalmazáson szerepel E. N. és S. M. okirati tanúknak az aláírása. A meghatalmazáson az említettek neve nyomtatott betűkkel is kiírásra került. A meghatalmazás készítésének időpontját 2006. december 15-ről kézírással december 13-ára javították.

Az alperes 2007. január 26-án kelt meghívóval február 19-re is taggyűlést hívott össze, amelyen jelen volt a felperes, a másik kültag képviseletében B. K., valamint az alperes üzletvezetője. A taggyűlésen jogi képviselők is megjelentek. A taggyűlés egyetlen napirendi pontja a társasági szerződésnek a 2006. évi IV. törvény (Gt.) rendelkezéseinek megfelelő módosítása volt. A taggyűlésen azonban H. K. kérésére további két napirendi pontot is kitűztek, illetőleg a felperesnek a javaslatára további négy napirendi kérdésben való tárgyalást határoztak el. A tagok végül is négy határozatot hoztak. Az első három kérdésben H. K. „igen" szavazata alapján pozitív tartalmú határozat született. A 4. számú határozat alapján H. K. „nem" szavazata miatt elvetették azt az indítványt, hogy a társaság utolsó két évi beszámolóját egy másik könyvvizsgáló vizsgálja felül.

A felperes a 2007. február 19-i ülés megtartása során szintén kifogásolta, hogy a másik kültag által adott meghatalmazás nem szabályos, tekintettel arra, hogy az csak másolatban állt rendelkezésre. A taggyűlés több határozatot hozott, melyek közül az 1. és 3. számú határozatok az 1999-ben megkötött társasági szerződésnek azon pontjait módosították, amelyek révén a felperes tagsági jogait gyakorolhatta. A társasági szerződés III/1. pontjának (2) bekezdése ugyanis úgy rendelkezett, hogy a megismételt taggyűlés az eredeti napirenden szereplő ügyekben a jelenlévők által képviselt vagyoni betétek, illetve szavazati jog mértékétől függetlenül határozatképes. A társasági szerződés III/1. pontjának (7) bekezdése pedig ügy szólt, ha bármely tag kéri, írásbeli szavazás esetében a taggyűlést a határozat-tervezet megtárgyalására össze kell hívni. Az 1. és 3. számú társasági határozatok úgy módosították az említett rendelkezéseket, hogy a megismételt taggyűlés határozatképességét az induló vagyon több mint 50 %-át képviselő tagi jelenléthez fűzték, valamint az induló vagyon több mint 50 %-át képviselő tagoknak adta meg azt a jogot, hogy a taggyűlés összehívását kezdeményezze az írásbeli határozat-tervezet megtárgyalására.

A taggyűlésen H. K. személyesen nem jelent meg, képviseletében ugyancsak B. K. járt el. A részére adott meghatalmazás a taggyűlésen csak másoltban állt rendelkezésre 2007. február 15-i B-ben ellátott keltezéssel. A meghatalmazó aláírásán kívül, okirati tanúként szerepel E. N. valamint S. M., nevűk nyomtatott betűkkel került kiírásra, azon egyéb aláírás nem szerepel.

A felperes keresetében a 2006. december 15-én, valamint a 2007. február 19-én meghozott valamennyi társasági határozat hatályon kívül helyezését kérte. A keresetében írtak szerint elsősorban azért tartotta szabálytalannak a taggyűléseket, mert azokon a többségi tag nem volt jelen, képviselőjének meghatalmazása pedig nem volt szabályos. A taggyűlések emiatt határozatképtelenek  voltak, az azon hozott határozatok emiatt jogszabálysértőek. Hivatkozott arra is, hogy a taggyűléseken könyvvizsgáló nem volt jelen, holott jelenléte kötelező lett volna. Sérelmezte, hogy a korábban átadott ún. kérdéskatalógusban foglalt kérdésekre választ nem kapott, és korábbi megállapodásuk értelmében taggyűlést csak akkor lehetett volna kitűzni, ha az ott felsorolt kérdésekre a megfelelő választ megkapja. A 2007. február 19-én meghozott, a társasági szerződést módosító 1. és 3. számú határozatok tekintetében előadta azt is, hogy miután azok számára hátrányos változásokat jelentettek, csak valamennyi tag „igen" szavazatával lettek volna meghozhatóak.

Alperes a kereset elutasítását kérte. Védekezése szerint a taggyűlés szabályosan került összehívásra és megtartásra. A többségi tagot képviselő B. K. meghatalmazása szabályosan elkészült, de véletlenül B-ben maradt. Ez azonban a meghatalmazás létét nem teszi kérdésessé. A társasági szerződés vitatott rendelkezéseinek a módosításával kapcsolatban álláspontja az volt, hogy az, a felperes jogait nem sérti.

Az elsőfokú bíróság a felperes keresetének teljes egészében helyt adott, és a 2006. december 15-én és a 2007. február 19-én meghozott valamennyi társasági határozatot hatályon kívül helyezte.

A hatályon kívül helyezés oka alapvetően az volt, az alperes a perben sem tudta igazolni, hogy H. K. képviseletében B. K. szabályszerű meghatalmazással rendelkezett. Az ily módon határozatképesnek nem tekinthető taggyűléseken jogszabályoknak megfelelő határozatok nem születhettek. A bíróság szerint a könyvvizsgáló jelenléte valóban a taggyűlés szabályszerű megtartásának egyik feltétele. Megállapította azonban, hogy a társasági szerződésben nincs személyére vonatkozó rendelkezés, és a cégjegyzékben sem szerepelt rá vonatkozóan adat. Mivel az alperesnek a perbeli időszakban nem volt könyvvizsgálója, a könyvvizsgálónak jelölt személy távolmaradása nem tette a taggyűlés megtartását jogszabálysértővé. 

A fent megjelölt okok, alapvetően a meghatalmazás szabálytalansága miatt, a felperes által sérelmezett határozatok hatályon kívül helyezésének volt helye.

Az alperes fellebbezése folytán eljárt másodfokú bíróság az elsőfokú bíróság ítéletét akként változtatta meg, hogy az alperes 2007. február 19-én megtartott taggyűlésen hozott határozataiból az 1. és a 3. - a társasági szerződést módosító - határozatok megsemmisítését helybenhagyta, egyebekben a felperes keresetét elutasította.

A másodfokú bíróság osztotta az elsőfokú bíróság véleményét abban, hogy a társasági szerződés rendelkezéseit módosító taggyűlési határozatok valóban a felperes hátrányára változtatták meg az eredeti társasági szerződés tartalmát. A változtatások az 1997. évi CXLIV. törvény (régi Gt.) 160. §-ába ütköznek. Az alperesi társaságban kisebbségi részesedéssel rendelkező felperes korábban már meglévő jogainak csorbításához egyhangú határozatra lett volna szükség. 
A további határozatok tekintetében azonban a másodfokú bíróság nem osztotta az elsőfokú bíróság álláspontját. Megítélése szerint az alperes fellebbezési hivatkozása helytálló volt. Az elsőfokú bíróság tévesen jutott arra a következtetésre, mely szerint B. K. egyik taggyűlésen sem volt érvényes meghatalmazása H. K-tól. A régi Gt. 151. §-ának (1) bekezdése közokiratba vagy teljes bizonyító erejű magánokiratba foglalt meghatalmazást ír elő, de nem követeli meg a taggyűlésen a képviseleti jog igazolását a meghatalmazás eredeti példányával. Így a meghatalmazás eredeti példányáról készült másolat alapján a taggyűlés elnöke az okirat bizonyító erejét a rendelkezésére álló adatok alapján állapítja meg. Az alperes a perben bizonyította, hogy B. K. a taggyűléseken való részvételére, H. K. által adott meghatalmazás eredeti példánya B-ben készült, azon okirati tanúként szerepel az alperes törvényes képviselőjének az aláírása is. A taggyűléseken levezető elnökként is szereplő E. N., így a saját tudomása alapján is helyesen állapította meg a határozatképességet. A H. K. képviseletében leadott szavazatokról meghozott határozatok jogszabálysértőnek nem tekinthetők.

A jogerős ítélettel szemben a felperes nyújtott be felülvizsgálati kérelmet. Kérte a jogerős ítélet hatályon kívül helyezését és az elsőfokú bíróság ítéletének a helybenhagyását. Amennyiben pedig a Legfelsőbb Bíróság erre nem látna lehetőséget, úgy a jogerős ítélet hatályon kívül helyezése mellett a másodfokú bíróság új eljárásra utasítását. A jogerős határozat jogszabálysértését a régi Gt. 47. § (1) bekezdésének és 48. § (2) bekezdésének a megsértésében jelölte meg. Hivatkozott továbbá a régi Gt. 151. § (1) és (2) bekezdésének, valamint a Pp. 69. § (3) bekezdésének és 198. § b) pontjának a megsértésére is.

Változatlanul az volt az álláspontja, hogy egy közönséges fénymásolatban bemutatott taggyűlésre szóló meghatalmazás nem tekinthető szabályszerűnek. A megfelelő alakiságokkal rendelkező meghatalmazást tartalmazó okiratot a taggyűléseken be kellett volna mutatni. A taggyűlés elnökének nincs arra vonatkozó jogosultsága, hogy a taggyűlésen bizonyos iratoknak a bizonyító erejére nézve nyilatkozatot tegyen. B. K. képviseleti jogosultságának igazolása hiányában a taggyűlések megtartása szabálytalan volt. A felperes szerint a meghatalmazást azért sem lehetett elfogadni, mert a felülhitelesítés arról hiányzott.

A felülvizsgálati kérelem az alábbiak szerint alapos.

A régi Gt. 101. § (3) bekezdése értelmében a betéti társaságra a közkereseti társaságra vonatkozó szabályokat kell alkalmazni, ha e fejezet másként nem rendelkezik. Ellenkező rendelkezés hiányában tehát alkalmazásra kerül a Gt. 89. § (1) bekezdése, mely szerint a közkereseti/betéti társaság legfőbb szerve a tagok gyűlése, amelynek tevékenységében valamennyi tag személyesen vesz részt. A társasági szerződés úgy is rendelkezhet, hogy a társaságnál - annak legfőbb szerveként - taggyűlés működik. Ebben az esetben a társasági szerződésnek tartalmaznia kell a taggyűlés összehívásának, a határozathozatal eljárási rendjének a szabályait. A régi Gt. 89. § (5) bekezdése azt is kimondja, hogy valamennyi tag egyhangú szavazatával meghozott határozat kell a társasági szerződés módosításához, valamint a társaság szokásos üzleti tevékenységébe nem tartozó ügyekben hozandó döntéshez, és a (6) bekezdés szerint a társasági szerződés módosítását valamennyi tagnak alá kell írnia.

Az alperes módosítás előtti társasági szerződése III/1. pontjának kilencedik bekezdése akként rendelkezett, hogy taggyűlési képviselet esetén a meghatalmazást közokiratba, vagy teljes bizonyító erejű magánokiratba kell foglalni.

Fentiek alapján tévesen hivatkoztak arra a felek, és az ügyben eljárt bíróságok is, hogy adott jogvitában a régi Gt. 151. §-át 160. §-át kell alkalmazni, ennek azonban az ügy érdemére kihatása nem volt.

2006. december 15-én négy olyan gazdasági társaság tartott taggyűlést, amelyben a felperes tagként tulajdonosi részesedéssel rendelkezett. A taggyűléseket egymást követő időpontban tartották meg. A taggyűléseken a többségi tulajdonos H. K. nem jelent meg, hanem az általa aláírt meghatalmazás szerint, képviseletére B. K. lett volna jogosult. Alperes azonban nem igazolta azt, hogy a többségi tulajdonos tag képviselője rendelkezett a Társasági Szerződés szerinti közokiratba vagy teljes bizonyító erejű magánokiratba foglalt meghatalmazással. A másodfokú bíróság H. K. a szabályszerű meghatalmazás létére vonatkozó bizonyítékait, illetőleg alperesnek erre vonatkozó előadásait a Pp. 206. § (1) bekezdésében írt szabályok megsértésével okszerűtlenül mérlegelte. A perben az eredeti okirat benyújtására mindvégig nem került sor. A keresetlevél 1/F/2. alatti mellékleteként csatolt német nyelvű meghatalmazás ugyan a december 15-i taggyűlésre vonatkozik, a kiállítás napja azonban kézírással átjavításra került december 15-ről december 13-ra. A meghatalmazást H. K. aláírta, és azon szerepel a meghatalmazott E. N. aláírása, valamint S. M. okirati tanúnak az aláírása is. Az egyszerű faxmásolatban bemutatott meghatalmazás azonban a meghatalmazás adásának igazolására alkalmatlan, és abból nem állapítható meg a meghatalmazás nyújtásának időpontja sem. Életszerűtlen az üzletvezetőnek a 20/A/1. alatt becsatolt azon nyilatkozata, miszerint a meghatalmazások rendelkezésre álltak a taggyűlések időpontjában. 

A felek között a további három társaság azonos időpontban megtartott taggyűlésein hozott határozatainak hatályon kívül helyezése iránt is per volt folyamatban. E perben meghallgatásra kerültek a jelen perben érintett személyek, többek között E. N., az alperes üzletvezetője is. Ő úgy nyilatkozott, hogy Magyarországra utazása alkalmával az eredeti meghatalmazás tévedésből B-ben maradt, a taggyűlésen tehát csak fax formájában állt rendelkezésre az okirat. Neki nem volt birtokában eredeti példány, az utóbb sem került elő, így nem tudja, hogy az jelnleg hol található. (Fővárosi Bíróság 35.G.41.366/2006/31. számú jegyzőkönyv 4. oldala). Az ugyanekkor meghallgatott B. K. ezzel ellentétben úgy nyilatkozott, hogy másnap futárpostával megérkezett az eredeti meghatalmazás. Az alperes üzletvezetője ekkor úgy változtatta meg tanúvallomását, hogy az valóban megérkezett, azzal kapcsolatos nyilatkozatát azonban nem módosította, hogy az jelenleg nem található.

A meghatalmazás másolati jellegét egyébként az ügyben eljárt bíróságok sem tették kétségessé, annak jogi minősítését értelmezték eltérő módon. A másodfokú bíróság a másolati jelleg ellenére úgy értékelte, hogy az eredeti meghatalmazás létét az üzletvezető tanúvallomása alapján valónak kell elfogadni, és ekként szabályszerűen megtartottnak minősítette a taggyűlést.

Az alperes Társasági Szerződése,  előírja a meghatalmazás közokiratba vagy teljes bizonyítóerejű magánokiratba való foglalását. A magánokirati jelleget illetően a Pp. 195., - 196. §  rendelkezései az irányadóak. A Legfelsőbb Bíróság ebben a körben az elsőfokú bíróság jogértelmezését tartotta helytállónak. Az eredeti okirati forma előírása a meghatalmazó érdekét kívánja biztosítani, a szabályozás eltérést nem enged. A többségi tulajdonos tag jelenlétének és szabályszerű képviseletének hiányában a 2006. december 15-i taggyűlés határozatképtelen volt és a határozatképtelen taggyűlésen szabályszerű határozatok meghozatalára nem kerülhetett sor.

A Legfelsőbb Bíróságnak ugyanez a jogi álláspontja a 2007. február 19-én megtartott taggyűlés vonatkozásában. B. K. H. K. többségi tulajdonos tagot, szintén egy egyszerű faxmásolatban megküldött meghatalmazással képviselte. Azokon azonban még az okirati tanúk aláírása sem állapítható meg biztonsággal, nevük és címük nyomtatott betűkkel került feltüntetésre. Életszerűtlen továbbá, hogy egy két hónappal később megtartott taggyűlésen, az eredeti meghatalmazás szintén ne álljon rendelkezésre azon okból, hogy azt tévedésből ismételten B-ben hagyták.

A Legfelsőbb Bíróság megítélése szerint a rendelkezésre álló tényeket és bizonyítékokat az elsőfokú bíróság helytállóan mérlegelte és helytállóan jutott arra a következtetésre, hogy a többségi tulajdonos részvétele nélkül megtartott 2007. február 19-i taggyűlés is határozatképtelen volt, ezért ott jogszabályoknak megfelelő határozatok sem születhettek.

A Legfelsőbb Bíróság a kifejtett indokok alapján a régi Gt. 46. § (1) bekezdését és 47. § (2) bekezdését sértő jogerős ítéletet a Pp. 275. § (3) bekezdése alapján hatályon kívül helyezte, és az elsőfokú bíróság ítéletét a felülvizsgálati kérelemmel támadott részében helybenhagyta.

Az eredményes felülvizsgálati eljárást előterjesztő felperes 72.000 Ft felülvizsgálati eljárási illetékből és 40.000 Ft képviseleti költségéből álló kiadásait az alperes a Pp. 78. § (1) bekezdése alapján köteles megfizetni.

Budapest, 2011. január 12.

Dr.Bodor Mária sk. a tanács elnöke, előadó, Dr.Pethőné dr.Kovács Ágnes sk. bíró, Dr.Csőke Andrea sk. bíró