Pfv.VIII.21.360/2011/4.szám

A Magyar Köztársaság Legfelsőbb Bírósága a ... Ügyvédi Iroda (ügyvédi iroda címe; ügyintéző: dr. Krzyzewsky Miklós ügyvéd) által képviselt felperesnek (felperes címe) az Andrássy Pálné dr. ügyvéd (ügyvéd címe) által képviselt alperes (alperes címe) ellen a ... jogtanácsos (jogtanácsos címe) által képviselt alperesi beavatkozó (alperesi beavatkozó címe) perbenállása mellett kártérítés iránt a Pesti Központi Kerületi Bíróság előtt 11.G.305.210/2009. számon megindított, és a Fővárosi Bíróság 2011. február 24-én 2.Gf.76.030/2010/5. számon hozott jogerős ítéletével befejezett perében a felperes 18. sorszámú felülvizsgálati kérelme folytán tárgyaláson kívüli eljárásban meghozta az alábbi

í t é l e t e t :

A Legfelsőbb Bíróság a jogerős ítéletet hatályában fenntartja. 

Kötelezi a felperest, hogy az alperesnek 15 napon belül fizessen meg 40.000 (Negyvenezer) forint + ÁFA perköltséget. A felperes a felülvizsgálati perköltségét maga viseli. 
I n d o k o l á s :

Az alperesi ügyvédi iroda jogelődje képviselte a felperest a Pesti Központi Kerületi Bíróság előtt 28.G.304.553/2002. számon indított perben, amit a felperes a ... ellen 2.709.763 forint és járulékai megtérítése iránt indított. A keresetindításra az ottani alperes mint a felperes által megvásárolt ... vontató eladója hibás teljesítése miatt került sor. A bíróság az előzményi perben elévülés okából a keresetet első fokon jogerőre emelkedett ítéletével elutasította. 
A felperes a jelen perben előterjesztett keresetében az alperest 3.300.000 forint kártérítés és kamatai megfizetésére kérte kötelezni. A Legfelsőbb Bíróság hatályon kívül helyező végzése folytán indult megismételt eljárásban az elsőfokú bíróság a másodfokú bíróság által helybenhagyott ítéletével az alperest 424.553 forint és kamatai megfizetésére kötelezte, ezt meghaladóan a keresetet elutasította. 
Az első fokú ítélet indokai szerint a jelen perben nem volt megítélhető, hogy az alapperben időben előterjesztett kereset alapján milyen összegű kártérítést ítélt volna meg a bíróság. Az előzményi perben az elévülés megállapítása folytán a bizonyítási eljárást nem folytatták le. A jelen perben az előzményi per alperese nem szerepel, így nem ismert, hogy védekezése, esetleges beszámítási kifogása vagy viszontkeresete a kártérítés összegét mennyiben befolyásolta volna. A bíróság a felperesnek az alapeljárásban felmerült perköltségét minősítette olyan kárnak, ami az igényérvényesítési határidő elmulasztása miatt szükségtelenül merült fel. Ezt meghaladóan a felperes kártérítési keresetét alaptalannak találta. 

A felperes fellebbezése folytán eljáró másodfokú bíróság hangsúlyozta, hogy bírósági elbírálás nélkül nem azonosítható az alapper alperesével szemben benyújtott keresetben érvényesített kár a jelen perben érvényesített kárigény összegével. Arra pedig nem volt lehetőség, hogy a bíróság a más felek között folyó perben elbírálja az előzményi perben elévülés folytán el nem bírált igény jogosságát. 

A jogerős ítélet ellen előterjesztett felülvizsgálati kérelmében a felperes előadta, hogy az előzményi perben kártérítési követelését bizonyította, annak megítélésére csak az elévülés okából nem került sor. A Legfelsőbb Bíróság hatályon kívül helyező végzésével a kártérítés jogalapját szintén megállapította. Ezért a bizonyítási teher a jelen perben az alperesen volt. Neki kellett volna  további szakértői bizonyítás útján igazolni, hogy nem gyártási hiba okozta az előzményi perben érvényesített kárt. Az előzményi per alperesének a jelen perben nem volt szükséges a nyilatkozata a kárigény megítélése szempontjából. 

Az alperes felülvizsgálati ellenkérelme a jogerős ítélet hatályában fenntartására irányult. Egyetértett a jogerős ítélet álláspontjával, amely szerint az előzményi perben megszakadt bizonyítás a jelen perben nem folytatható, és a más személyek között folytatott jelen kártérítési perben nem állapítható meg, hogy az előzményi perben milyen döntés született volna. 

A felülvizsgálati kérelem nem alapos.

A jogerős ítélet a Legfelsőbb Bíróság Pfv.VIII.20.497/2009/4. számú hatályon kívül helyező végzésével összhangban állapította meg az alperesi ügyvédi irodának a megbízási szerződés megszegéséből eredően a Ptk. 318.§ (1) bekezdése és 339.§ (1) bekezdése alapján fennálló kárfelelősségét. Ennek megfelelően kötelezte az alperest a felperes jelen perben bizonyított, a szerződésszegéssel okozati összefüggésben álló kára megtérítésére. A jelen kártérítési per keretei azonban nem tették lehetővé, hogy a felperes a már elévült követelését a perben ismételten elbírálás tárgyává tegye. Az alapperben megszakadt bizonyítási eljárás, az ottani alperes perbeli védekezése és jognyilatkozatai a jelen perben nem voltak pótolhatóak. Ebből következően az elévült kárigény elbírálása hiányában a kártérítés tényállási elemei (az alperesi jogelőd károkozó magatartása és bekövetkezett kár közötti okozati összefüggés és a kár összege) bizonyítatlan maradt. A felperes kellő alap nélkül hivatkozott felülvizsgálati kérelmében a bizonyítási teher megfordulására, mivel a Pp. 164.§ (1) bekezdése alapján a jelen kártérítési perben mint károsultnak neki kellett volna bizonyítani az alperes kártérítési felelősségét megalapozó tényállási elemeket. 

Az ismertetett indokok alapján a felülvizsgálati kérelemben állított jogszabálysértést nem tartalmazó jogerős ítéletet a Legfelsőbb Bíróság a Pp. 275.§ (3) bekezdése alapján hatályában fenntartotta.

A felülvizsgálati kérelem eredménytelensége folytán kötelezte a felperest az alperes jogi képviseleti díjának megfelelő felülvizsgálati perköltség megfizetésére és saját perköltsége viselésére. 

Budapest, 2011. november 17.

dr. Kiss Mária tanácselnök, előadó bíró s.k., dr. Rédei Anna bíró s.k., dr. Benkő Csilla bíró s.k.

Sipos	a kiadmány hiteléül:	
		
	bírósági ügyintéző